231 



tikkasztja, alább szállítja , ugy szintén nagy 6s tartós esőzés is; el- 

 lenben az esőre következő szél, mely a földet gyorsan megszik- 

 kasztja, kedvező hatást szül. Az inkább helybeli viszonyokhoz so- 

 rozhatni némely uralkodó szelet, például Peresen egy éjszaknyu- 

 gatit — d e b r e c z e n i szél, melynek alkalma van terjedt laposok 

 fölött suhanni , s tetemes menynyiségü vízrészekkel rakodtan ér- 

 kezni Mikepércsre , hozzá még oly irányban, melyről m ondhatni, 

 hogy a salétromszérüknek éppen szemökbe fú. 



Ha már valahol új szérűt akarnak felállitni , valóságo s kuta- 

 tást bocsátnak előre, azon jelenségek együttlétében nyilvánulót, me- 

 lyeket egy meglevő jó szérűn könynyen föllelhetni, egy találandón 

 megkívánhatni. A föld ne legyen fejér homok , hanem feketés, és 

 ne kapjon a legnagyobb hőségben se repedéseket. Egy helyen 

 Monostor-Pályin nevezetes jelensége a jó földnek az ott ugy 

 nevezett salétrom-kövek, melyek ökölnyi egész egy láb át- 

 mérői! homokkő-darabok, ezek a föld alatt 172 — 2 láb mélység- 

 ben vannak, s a nép azt tartja, hogy a hol ásással reájok bukkan, 

 ott a fölöttek levő igen kemény földet jó szérűvé lehet átalakítani. 

 A televény igen csekély 3 — 4''. E részben nagy szerepet játszanak 

 végre némely nagy levelű mérges növények is, melyeket a nép jól 

 ismer, éssóslóro m-, porcsin y- vagy veres hátú fűnek 

 stb nevez. A dohány is jól terem salétromos földben ; de használni 

 nem igen lehet, mert serczegve ég. 



Mind e jelenségek tehát kicsiben folytonosan képződő salét- 

 romra mutatnak, s így a mesterség közremunkálása most csak a 

 chemikai akadályok (salétromevő növények) elhárítására, a légsa- 

 vas sóknak kalísalétromra leendő átváltoztatására (pörnyézés) 

 s több ily egyes részletekre szorítkozik , melyek feladata mintegy 

 a természeti nyers erőket nemesitni s azokat számunkra gyümöl- 

 csözőkké tenni. 



Miként érintve volt, e kívirágzások nem csupán légsavagokból 

 állanak, sőt inkább sok egyéb sóval látszanak keverve lenni , me- 

 lyek földerítését analysísektől kell várnunk. Anynyi azonban áll, 

 hogy az idegen részek közt a sziksó főhelyet foglal : nemcsak hogy 

 dúsan üti ki magát ott az egész vidéken, hanem példa is van reá, 

 hogy egy feloldott részekben bővelkedő de salétromban szegény 

 seprésföld a salétromfőzde helyett szappanoshoz vitetett, ott a híres 

 debreczeni szappan készítéséhez anyagul szolgálandó. Mint keverék- 

 résznek ismeretébe jutottam továbbá kénsavas magnesiának , mely 



