232 



a központi gyárban egy különös alkalommal krystályokban vált ki, 

 egy ennél a sónál nem ritka öszalaklatot , t. i. rhombos oszlopét = 

 QD P, a rhombos Sphenoiddel = P/2 tüntetvén elé. 



Végre a többi alkatrészről anynyit legalább sejteni minden 

 esetre szabad, hogy a nitriíicatio műfolyamával járó vegyietek (lég- 

 savas Aramon, szénsavas Ammon stb) hiányozni alig fognak, és a 

 kiej tésnél bekövetkező dús csapodék aligha nem légsavas mész 

 jelenlétének tulajdonítandó. 



Ha tehát igaz hogy a debreczeni kerületben, ott hol salétrom 

 terem, csaknem mindenütt sziksó is mutatkozik ; ha igaz hogy oly 

 helyeken is, hol új szérűket szoktak fölállitni, sziksót mindig talál- 

 nak: méltán jő az ember kísértetbe hinni , hogy e két körülmény 

 közt fontosabb kötelék van mint eddigelé tartatott, és hogy tán nem 

 éppen lehetlen, hogy a sziksó-határnak szélein (és csak a szélein !) 

 mindazon kellékek megvannak, melyek, támogatva némileg me s- 

 terség által, képesek volnának salétromot is szolgáltatni. Innét lát- 

 szik magyarázatot kapni dr. Moser lír által közlött s különben kis- 

 sé paradox állítása Horváth földesúrnak, ki Bűdön nedves év- 

 ben állita fel salétromszérűt, és arról seprés idején csupa szik- 

 sót aratott. A bajon segítendő próbákra adta magát, a szérűt 

 t. i. megpörnyéztette, csalánnal meghordatta, hamulúggal locsoltat- 

 ta stb, és ime azóta folytonosan salétromot nyer s azt mondja: ,,a 

 sziket elfojtotta." 



II. A salétrom gyártása. 



Minthogy a gájfőzök veszteséggel járó módszere a salét- 

 romkészités fejlődési szakába sorozható, a debreczeni gyáré el- 

 lenben már czélszerű javításoknak bélyegét hordja magán; legyen 

 elég csak ezt írni le, annál inkább hogy általa a gájmunkással 

 szintúgy egy jobb, s követésre ajánlatosb eljárást ismertetünk 

 meg, mintha saját módszerét vennők bírálat alá ; némely feltű- 

 nőbb szokásaikról azonban fentartván magunknak helyenként meg- 

 emlékezni. 



A debreczeni gyár munkáit következőleg oszthatjuk fel : A) 

 kilúgozás, B) kiejtés, C) befőzés, D) nyerskrys- 

 tályitás, E) első eresztés, F) mosás, G) második 

 eresztésjés H) utó munkák. Ezeket előbb egyszerűen mond- 

 juk el, aztán bírálat alá bocsátjuk. 



A) Kilúgozás. Ez a permetetéren vagy illetőleg a sa- 



