243 



számára anyagot , hanem a vegytan ós gazdászatnak is érdekes a- 

 (latükat gyüjtlietni. 



Es most tekintsünk el sorban a üalétromtermő helyeken. 



Szegedtől a Tisza bal partján lefelé menve az első salét- 

 romos hely Gyála, A Tisza kiöntése, a csak hő nyárban kiszára- 

 dó mocsárok kedvező körülmények az itteni salétromtenyésztésnek; 

 azonban a föld természete olykor esőt is kivan , mely itt kétszere- 

 sen jótékonyan hat főleg az által, hogy a salétromszérü fölé régi 

 idő óta rakott trágyahalmok alkatrészeit a szérűre mossa. A gyálai 

 termelés 50 — 60 mázsára mehet: azonban a szérű a múlt évben 

 nagyíttatott s még nagyitható anynyira , hogy a termelés két any- 

 nyinál is több lehet. Érdekes hogyan növellik szérüjöket ezek a gya- 

 korlat emberei , hogyan használják fel ugyanazon anyagot , mely- 

 nél — ha a tudománytól kérnének tanácsot, czélszerübbet nem bir- 

 na ajánlani. Ugyanis ezek a szérüjök tőszomszédságában levő helyet 

 — mely egyébiránt sokat hasonlít külsőleg szérüs foldj ökhöz — a 

 gyeptől letisztítva hamuval 2 — 3 hüvelyk vastagon behintik 5 mi- 

 után ezt egy jó eső a földbe bemossa, a salétromképződés az íijo- 

 nan készült szérűn 7 — 8 napra csak oly erélylyel megy mint a ré- 

 gieken. 



Gyálától l'a órányira lefelé a Tisza bal partján fekszik Tö- 

 rök-Kanizsa. A város éjszaki részén egy domb alyában nyúlik 

 el a salétromtenyésztö hely ; már meszsziről szembeötlenek a magas 

 salétroraágyak (plantage), melyeket itt és a többi salétromos he- 

 lyeken is kilúgozott földből minden gond, mesterség és számítás 

 nélkül vetnek halomba. Ezek a salétromágyak a rósz, czélsze- 

 rütlen rakás és helyviszonyokra nem ügyelés miatt néhol a szérűt 

 rontják, a menynyiben amannál roszabbul tenyésznek ; némely föld 

 kilúgozás után halomba rakva oly keményen öszszeáll, hogy lég és 

 nedv csak bajosan hatnak beléje , miért ily földön csak igen töké- 

 letlen a salétromképződés , s még e mellé , ha a salétromágyat két 

 ölnyi magasra is rakják , vagy oly földre , mely alatt az alréteg 

 (Unterboden) a vizet átbocsátja, ahajcsövesség által alulról sem ned- 

 vesedhetik eléggé , természetesen a salétromképzödés csak igen 

 lassú lehet. 



A török-kanizsai salétromtermelés 30 — 35 mázsa, a hely 

 fekvéséből Ítélve , szérünagyitással 4 — 5-ször anynyira emelhetni. 



A csókái salétromhely egy soha ki nem száradó mocsár szom- 

 szédságában, tágas szérűjével ésszerűjén sok salétromhalmával ha- 



16* 



