ífe MAGYAR TUDÓS TÁRSASÁc' TÖHTENETEÍ. 



1) Hymnarion, niell)Tiek eleje így van: „Kezdetik Umak neveben 

 eztendö által való zentöknek eletökről való tanúság az Idvözülendöknek, 

 lölki haznalatossagokert elözer a zent András Apostolról Uronknak el- 

 ső taitvaniarol" Czim és esztendő szám nélkül. A' debreczeni ref. coUc- 

 gium' könyvtárában. Péczeli József lev. tag fogja összehasonlítani. 



2) A' négy evangélista' fordítatása 1466ban , Münchenben. 



3) Sz. Domonkos patriarchának élete 1517. 



4) Keserű Mihály boszniai püspök és húga Keserű Krisztina kö- 

 zött 1523ban Verbdczy István előtt költ egyesscglevél. 



5) Zsoltárkönyv, apáczáknak való imádságokkal 1539ből, a' vé- 

 gén álló írás szerint : per fratrem Paulum de Papa. Megismertette ezt 

 Kulcsár István mint általa vásárlottat. L. Hasznos mulatságok 1817. 

 Első f élesztendő, Iső szám. 



Járjon el a' titoknok, határoztatott továbbá, abban, hogy, ha Szat- 

 már megj^ében fekvő Szekeres és Zsarollyán birtokok felett Kopasz ná- 

 dor' Ítélete ISOSban, Fejér György' oklevél gyűjteménye szerint, ') ere- 

 detileg nem magyar, hanem csak későbbi magyarra fordítás azon irat, 

 melljTiél fogva az oklevél magyarul költnek hirdettetett , csak ugyan e' 

 fordítás melly esztendőbeli? és szereztessék meg ez, teljes kiterjedésé- 

 ben. Megvizsgálhatja ezt Kölcsey Ferencz r. tag, mint Szatmár várme- 

 gyei főjegyző. 



Tudakoztassékki, hogy a' Lasztóczyékat illető azon osztálylevél, 

 mellynck Szirmay Antal, Zemplin vármegyéről irt munkájában ") 

 1339ben magyarul keléséről és saját levéltárában találtatásáról szól a , 

 de mit Kazinczy, játéknak hírdcte, ") miben van? A' nyelv' ügyéért fel- 

 világosítást biztosfin lehet hinni ebben a' SzirmayaktóL 



') L. Fejér, Codex diplom. Hungáriáé Tomi VIIT. Vol. 1. Budae 1832. lap. 252 — 

 257. A. Ch. 1308. Kopasz palatínus, auctoritate CaroU Roberti, possessioD«s 

 Zekeres et Sorolan Coraitatus Zathmár, C. Pefro , filio Jurk , adiudicat. 



') L. Szirmay, Notitia topogr. polit. Com. Zemplén. Budae 1803. lap. 84. „Posside- 

 imis ipsas priraigenias de anno 1330 familiae Lasztóczy divisionales , (quod mire- 

 ris) ungarico idiomate emanatas." ki is irva , magyarul a' 84 — 85 lapon. 



'j Felső Magyarországi Minerva. 1825ben, Iső negyed, 12dik lap. 



