ÖTÖDIK NACV gyümís. 1S34. 77 



Legyen tökéletesen tisztába liozva még az is, ha a' Semsfy nem- 

 zetség' nemes czimer levele ') 's vérhatalma -) Zsigmond idejében magya- 

 rul költ- e valöban, vagy késeibb fordítatott magyarra? Szíves leszen 

 erről elegendő nyilatkozást adni a' Semscy nemzetség. 



Megállítaték a' már bégyültck' kiadásának meg is kezdése , na- 

 gyobb 4ed rétben, 300 példánynyal. 'S az, azokhoz tartozó ismerteté- 

 sek' szerkeztctése és nyomtatásukra való gond, szavazat' többségével, 

 az Igazgatóság által meghatározandó tiszteletdíj mellett, November lOd. 

 Dübrentci Gábornak adatott, melly ülés az elsó kötet' czímét 's fogla- 

 latját így határozta : RÉGI MAGYAR NYELVEMLÉKEK. Kiadja a ma- 

 gyar tudós társaság. Döbrentei Gábor' felügyelése alatt. Elsó' kötet. 1) 

 Halotti két megszólítás 1182 — 1183 2) Ó testamentomi némelly prófé- 

 ták' fordítatása 13S3ból. 3) Kinizsi Pálné' imádságos könyve 1513. 



Jankowich Miklós tiszt, tag ekkor azt ajánlá, hogy e' nyelvemlé- 

 kek' 2dik kötetét saját költségével fogja nyomtattatni , 's ennek fogla- 

 latja az ó tulajdon gyűjteményéből lesz véve, melly hazafiúi áldozatért 

 az ülés köszönetét fejezte ki. 



Mindjárt az első ülés, szavazat' többségével következő küldöttsé- kü 

 gi tagokat választá : 



/. 1833íff/í kijült legjobb munJtái' Jitjeleíésére .- 



Gr. Dessewffy József elólülése alatt: Fáy, Schedius, Bajza, 

 Czech, Luczenbacher, Schedel. 



//. Az evkönyvek' számára beküldött dolgozatok' megvizsgálásához .- 



') Katona István erről következőt hozza fel : „ A multis creditum est , hoc hungaricum 

 diploma Sigismundi regis autographum fuisse, quamvis stílus hic (a* magyarról 

 szól) illius aetati non conveniret. Qua de re consultus a me nuper 111. D. An- 

 dreas Semsei , tabulae septemviralis assessor, respondit, hanc versionem in gra- 

 tiam Stepliani Semsei, latini sermonis ignari , serius factam et tum pluribus com- 

 raunicatam fuisse ; reipsa primigenium diploma latinum esse , prout hic illud 

 excifavimus. „História crilica regiim Hu/tg. Bitdtie 1700. Tomiilo IV. ordineXI. 

 Latinul az 5l9— 521dik lapon , magyarul Cornideskéziratiból az .521 — .Í22ken. 



= ) Fejér Györgynél latinul van 1396ból. L.Codex diploraaticns Tomi X. Volum. IL 

 pag. 455, 's végén említetik Cornides' jegyzése, hogy ezt megerősítve a' Cancel- 

 laria M.CDI-ben magyarul adta ki. 



,I,C..,íí> 



