10 EMLÉKIIESZtO 



fele cló'itélettol elszédítve 's azért némi idegenkedéssel fognak a' ma- 

 thesishoz. Egyik, kinek játszi lelke tarka lepke gyanánt ide oda rep- 

 ked, és semmi konjoly dolgot nem tűr, e' tudományt, mivel rendsze- 

 res folyamatja féket vet lepkeségeinek, kopár 's az életre szükségtelen 

 fó'törésnek gyalázza; másik fellengóbbnek 's érzéshaladóbbnak tartja, 

 hogy sem állításit felfogni, elveit belátni lehessen; harmadik ismét szá- 

 raz 's minden kellemben szűkölködő betűkkel 's alakokkal űzött, fárasz- 

 tó munkának nézi. Tittel tudván, hogy az iskolai tanítás mind azt tar- 

 tozik adni , mi a' polgári társaság' különféle hivatalaira szükséges — 

 fáradhatatlan figyelmet, tudni illik, állhatatos elmélkedő erőt, józan 's 

 öntehetségü lelket, — megmagyarázta ama' lengetegnek, hogy gondol- 

 kodni , öszvefüggve gondolkodni — mire főkép e' tudomány vezérel — 

 minden korban minden életnemben szükséges; bátorítá a' gyávát, hogy 

 a' mit ember tűzött ki, azt embernek el is kell érhetnie; mind any- 

 nyit pedig figyelmeztető azon egyetlen , azon, mint Garve ') mondja, 

 nevczbetetlen gyönyörre, mellyet elmélkedés, kivált ezen tudománybeli 

 elmélkedés nyiíjt avatottainak. így édesgető szeretett tanítványit e' ne- 

 mes tudományra. így szoktatá őket négy évig éles, nyomós gondolko- 

 zásra. 



Sennni sincs a' természetben olly felséges , semmi annj'ira elrej- 

 tett , annj ira állhathatatlan , mit a' mathesis szemügyre venni , teljesen 

 kinyomozni 's bizonyos törvények alá szorítani kötelességének ne tar- 

 tsa. Mértékre vesz minden számot és tért, kinyomozza az erőmű moz- 

 gatta óramutatónak szinte, mint azon nagy égi mechanikának törvényit, 

 melly szerint a' világok járják pályájukat. Az érzékek' határit is áltlé- 

 pi, számba veszi a' titkos, a' lehetetlennek látszó lehetséget és reményt, 

 — sőt csak adj neki mértéket, még a' gyönyör és fájdalom' nagyságát is 

 meghatározza. Azért egész mezeje' felfogására egy embernek sem élete , 

 .sem elméje, sem szorgalma nem elég. Tittel a' sok közül, midőn hajlan- 

 dóságát követhető , a' csillagtudományt vévé főtárgyul. — Húsz évig ál- 

 lott már pusztán Egerben a' nagy püspök. Gr. Eszterházy Károly, al- 

 kotta csillagásztorony, az érsek, Báró Fischer István, méltatlannak itél' 



') Vermischte Aufsatze. Breslau, 1801. I. Theil. S. 258. 



I 



I 



