23 



ÉRTEKEZÉSEK. 



1833ra. 



A MATI1KMAT1K.41 TUDOMÁNYOKNAK, AZ EI.MF. KIFEJTKSEUE ES KÖZTAnSASACOK 

 VIRÁCOZTATÁSÁHA BEFOLYÁSÁRÓL. 



Okosság különbözteti más állatok felett az embert. Az okosság 

 teszi alkalmatossá, hogy társaságos erkölcsi valő lehessen , hogy a' maga 

 és mások' boldogságát összevéve tudja munkálódni ; az okosság azon 

 lánczszem, mellynél fogva az ember a' teremtésbe, hova a' testi érzé- 

 ketlen dolgok és oktalan állatok csupán természeti törvények , vagy ösz- 

 töneiknél fogva kapcsoltatnak, bele akad; szabadon tesz a' nélkül, 

 hogj"^ a' mindenütt uralkodó rendet megzavarja, követi ön lelkének 

 sugallásait , 's még akkor is midőn tétovázni látszik , vagy szabados 

 korén túl csapongani ; minden bizonnyal egyes emberek nem fordíthat- 

 ják fel a' társaságok' törvényeit, társaságok a' nemzetét , nemzetek az 

 emberiségét. De ha igaz az, hogy az okosság társaságos létünk' mulhat- 

 lan feltétele, szerzője és fenntartója, melly egyedül igazgatja egy köz- 

 pontra az emberi szív' különböző, gyakran ellenkező vágyait; az okos- 

 ság tárja fel a' módokat 's eszközüket, mellyekkel mind magunk' mind 

 mások' jólétét elébb mozdíthatjuk: szinte úgy tagadhatatlan az is, hogy 

 ezen mennyei szikra' mind inkább kifejtése, ezen nemes, a' földön csu- 

 pán embernek adatott tehetség' mivclésc, egyedül eszközölheti az emberi 

 nemnek elérhető legfőbb boldogságát. Egy lépést előre , 's a' tudo- 

 mányok' mesterségek' milvészség' viruló tájékain vagyunk. 



Itt a' bölcselkedés crtelmesíti az elmét, nemesíti az erkölcsöt, 

 figyelmezteti az embert ön magára 's körülmén)'eire, 's az okok' és mun- 

 kálatok' c-gybefüggése' léptékén lelkét az utolsó okra, a' teremtőre emeli. 

 Amott a' polgári törvények állanak az egyesek' személye 's tulajdoni 

 bátorságáért. Itt a' történetek' tudása fedi fel az előttünk éltek' hi- 

 báit, tökélyeit, hátramaradásokat vagy elsőbbségeiket, 's mind azok- 

 nak következéseit, mind a' múlt mind a' mai időkre behatásukat élőnk- 



