32. F.RTBKc:zt:$t:K. 



gyátöl komoly figyelemmel száraz igazságokhoz vonsza, mint sem a 

 melly csapongásainak nyilt mezőt enged vagy tán azokat szinte ingerli. 

 De szabad legyen kérdenem : kiknek elméjöket teszi a' mathesis szárazzá 

 és terméketlenné? azokét-e, kik valóban úgy születtek hogy természettel 

 szárazok és terméketlenek legyenek ; mert itt ugyan nehéz volna meg- 

 határozni, ha azon hibának okát a' mathesisre vessük-e inkább, vagy 

 úgy vélekedjünk , hogy a' természettel száraz és terméketlen elméket , 

 vidám virágzó 's gyümölcsözd! kifejlésre birni maga a' mathesis' tanulása 

 is alkalmatlan 's tehetetlen eszköz. A' termékeny elméket soványítja-e 

 el ? de a' tapasztalás ellenkezőt bizonyít. A' régi görög bölcsek, kiknek 

 nagy elméjök felől semmi év és század kétkedni nem fog, a' mathesist 

 mind tiszteletben tartották , mind ön magok gyakorlottak. Cartestol 

 máig a' legnagyobb mathematikusok, nem pusztít mathematikusok valá- 

 nak, sőt inkább elméjök' nagyságával a' tudnivalók' csak nem egész kö- 

 rét általölelték , a' mathesis' szövétnekével mindenfelé új világot gyújtot- 

 tak; felfedezték a' természet', mesterségek', mxívészségek' legtitkosabb 

 rejtélyeit, az erők' egymásra hatása' törvényeit; a' hang, világosság, szí- 

 nek , a' látás hallás érzelme' közlekedésinek módját ; az ellentállás' sulj- 

 egyen' állhatóság' feltételeit 's számtalanokat, mellyeket ha rendre akar- 

 nék venni, elébb az idő hagyna el mint beszédem' végét érhetném. A' 

 Newtonokat, Leibnitzokat, Eulereket, Bernoulliakat, D'AIemberteket em- 

 lítsem-e, kiknek a' tudományok' minden ágai olly sokat köszönnek? 

 Niebuhrt-e, ki maga egy egész társaság' hijányát olly fényes sikerrel pó- 

 tolta ki? Hindenburgot-e, a combinatoria analj^sis' feltalálóját, kinek szé- 

 les tudományát egy elmében egyesítve alig lehet elképzelni ? A' legújabb 

 mechanikai felfedezések' 's tökéletesítések' élő eleven tanubizonyságit 

 hordjam-e fel, mellyek bizonynyal nem száraz terméketlen elmék' gyü- 

 mölcsei? azon bámulásra ragadó miíveket-e , mellyek ezer kezek' mun- 

 káit pótolják, vagy felmulják sok ezer emberek* összetett erejét? Szabad 

 legyen továbbá kérdenem: minden tudomány szigorúvá és szárazzá te- 

 szi-e az elmét? vagy csak különösen a' mathesis? és miért a' mathesis 

 különösen? vagy mellyik teszi tehát azt és mi okon gazdaggá 's termé- 

 kenynyé? a' philosophia-e, mellynek vizsgálati végremehetetlenek, ki nem 

 elégitük, az emberi megfogást, és értelmet felülhaladni látszanak, köz- 



