62 , ÉRTEKEZÉSEK. 



és hatalmas csapásai miatt, a' r\ó^e felderim (villám) nevet adott, Zsig- 

 mond királyunkat, 1392ben, Bolgárországbdl kivervén, avval merte a' 

 keresztyén világot fenyegetni, hogy nem sokára, meghódítván Magyar- 

 országot, letiporván Németországot, Olaszországba fogja vezetni seregét 

 's meg nem nyugszik , mig zászlóját a' Capitolium' falán kitűzi , 's lovait 

 Sz. Péter' oltárán megabrakoltatja. 



De Európa' megijjesztésére nem kellé illyen barbár kérkedés. Lát- 

 ta ő Magj'arországnak gyönyörű seregét megrontva 's hatalmát megcsök- 

 kentve, hallotta a' görög birodalom' haldoklását és segítséget kérő kiáltá- 

 sát, látta mint szi'íkül a' byzanczi bibor' határa, 's mint közelít a' félhold 

 a' szent kereszt' birtokának középpontjához : és a' keresztyén világ meg- 

 ijjedt. A' pápa felszólítá a' fejdelmeket , hogy, abban hagyván minden e- 

 gyéb bajaikat, egy akarattal, összekötött erővej támadják meg a' közel- 

 lenséget, 's verjék ki a' barbárságot a' miveltség' országából, 's vessék 

 vissza a' hozzá illő pusztákra, mellyekbői neki, ha Európa maga magát 

 nem marta volna, soha ki sem kellett volna lépnie. Keresztet hirdet a' 

 keresztnek vesztét szomjúhozó ellenség 's népek' rontója ellen. Szövet- 

 séget köt VI. Károly franczia királylyal , a' büszke Filep burgundi her- 

 czeggel , Velenczével , a' rhodusi vitézekk.el , 's még egy sereg apró fej- 

 delemmel, kik, mint Vertot mondja, csak az aláírásokat szaporították a' 

 szerződés alatt, ') hogy Zsigmonddal együtt nemes harczot harczoljanak. 

 Francziaország közel tízezer embert külde, Nevers János gróf- 

 nak, a' burgundi herczeg' legidősb fiának vezérlése alatt, kik közt voltá- 

 nak Artois Filep, királyi herczeg és franczia connétable. De la Marche 

 gróf, Bar Henrik és Filep, a' franczia királynak három atyjafia, Vienne 

 János , franczia admirál , Boucicault maréchal, Coucy ur, a' leggazdagabb 

 franczia birtokos, 's maga idejében leghiresb kapitány, De la Tremouille, 

 és sok más jeles nemesség. Ezen sereghez, Németországban, hozzá kap- 

 csolá magát Zollern Frídrik gróf, a' német vitézek' fő perjele , 's nemze- 



') Vertot, Abbé de, Histoire de Chevaliers hospitaliers de S. Jean de Jerusalem, 

 appellez depuis les chevaliers de Rhodes , et aujord' hui les chevaliers de Mal- 

 te; II. 114. Paris 1726. 4, 



