84 ÉRTEKEZÉSEK. 



uns ihre unsterblichen Meisterwerke daibietet. Gleichwie Minerva in 

 voUer Rüstung aus Jupiters Haupte hervorsprang, eben so wurden von 

 den Griechen jené Muster in Beginn ihrer Bildung geschaffen." (Schoell^ 

 I. VI. VII.) 



Aniphion zenge fel előszer, 's lantja, mellyet 's az éneket 

 hozzá, Hermestol , a' fennkor pásztor alakú istenétől vőn , csudákat teve. 

 Többen zengének utána, míg nem 



Orpheos elnémítá az előtte éneklőket, 's hangját, a' hatalmast, 

 a' bájolót, századokon áthallatá. Isteneket énekle ő és a' természet' nagy 

 titkait 's a' véle egykorú hősüknek merész hajózásukat a' colchisi arany 

 gyapért, kiket maga is követett 's lelkesített lantjának csuda hangjával, 

 a' szózatos Argón. Ezeknek nemes fiaik keltek majd Ilion' falai alá, s 

 atyjaikat épen úgy haladák tetteikkel felül, miként szinte költészük az 

 előtte élt költészeket énekével , az isteni 



Homéros. Ez tévé fel fejére az előtte éneklőknek koszoriíjokat 

 s egy sajátot, melly még fejet nem ékesí te, 's mellyet tőle megtagadni, 

 fejéről levenni, 's magáéra vagy máséra tenni még nem merészle senki. — 

 Ez a' hellén poésis' atyja , a' költészek' ősfejedelme, a' mindenkor tisztelt 

 s míg halandó él , tisztelendő Homéros. 



Sok hős kivánt azóta magának 's tetteinek költészt, ollyant mily- 

 lyen Homéros vala; de hasztalan, Homéros csak egy volt, 's az a' kor, mely- 

 lyet ő énekelt meg, soha többé fel nem tünend. — Homérosban a' phan- 

 tasiának legszebb, legnagyobb képei között találni a hellén történetet, 

 theologiát, philosophiát és politikát a' polemikával ; mindent egy koszo- 

 rúba fűzve, egy tökéletes egészbe alkatva. 



Homérosnek sok követője, majma legtöbb találkozott. Sokan ének- 

 lették utána Ilion' estét, de Homéros mellett feledve vannak. Az egy la- 

 tiumi Virgilius állhatna mellette'srészesülhetne glóriájában, ha benne több 

 eredetiség, nagyobb természetiség és szabadság, kevesebb mesterség s 

 quaesitum stúdium , több bel mint kül ragyogás volna. Ő úgy nem Ho- 

 niéjos, miként Róma nem Hellas. 



Azonban megnyílt a' költészet' tágas mezeje: Ilesiodos, akár 

 Homérossal egykorú, akár valamivel későbbi vagy korábbi, a' világ' ere- 

 detét, az istenek' és emberek' nemzetségét bizonyos rendszerben adta. 



7 



.V 



