110 V.RTEKEZESEK. 



egyes tanultainknak bármi józan , igaz Ítéletük nehezen fog győzedel- 

 meskedhetni. 



E' felébredt, hatva-hatlag ninnkálő lelkesedéstől mindent remél- 

 hetni, mindent biztosan várhatni. Egyszerre mindent véges erő nem vé- 

 gezhet. Előbb a' szükségeseket, a' hasznosokat, aztán a' haszonnal és 

 gyönyörrel mulattatókat. Az a' szellem, az az erő, melly Ludoviceát, 

 casinókat , lőfiittatásokat hoza fel , melly gőzhajókat , budapesti álló 

 hidat bátor 's képes építhetni ; ezeken átgyőzvén , 's általok neveked- 

 vén , elég bátor elég lelkes fog lenni, a' szépművészeteknek nem külön- 

 ben hont szerezendni honunkban. Az akadémia , a' tudós társaság , áll 

 már, bizonyos reményül , tartós alapul a' többinek. — Örömmel hatha- 

 tának meg minden miíhbaiátot az ezidén megindult uj folyóirások , de 

 jelesebben a' Hon művé sz, mellyben a' szépmiivészetek jelentetnek, 

 biráltatnak 's mag5'arosi'tatnak. Ez jeles lépés a' művészet' templomához. 

 Ennyi, illy szép kilátások buzdítnak bennünket a' munkára, kit- 

 kit a' maga hatása' körében. Már már lelket vehet a' költész fenntebb 

 művek' megkísértésére, reménynyel telve, hogy nem fognak azok a' könyv- 

 ben elhalni , de életre , folyvást szebbre viradni. — Látni, eddig mit te- 

 vénk ; sejteni , gyönyörrel sejteni , mit fogunk ezután tehetni , e' jelen 

 munkámnak czélja. De a' régi , dicső hellénnel ellenarányban" , hogy en- 

 nek bővebb ismeretéhez nyiljék az út, 's hogy legyen mihez mérve a' 

 miénket, biztosabban léphessünk; 's habár, a' fenn mondottak szerint, olly 

 gyermekileg 's természetileg szépen nem fogunk is a' phantasia' derült 

 egén ragyoghatni , mégis ennek tisztaságából, vidám színeiből annyit 

 öntsünk komolyabb világunkba, hogy a' vegyület emberileg szépet te- 

 remtsen élőnkbe. Rekesztésül az eddig mondottaknak következésében, 

 a' mondandóknak pedig világításukra, néhány vonatokat közlendek , 

 mellyekből a' hellén és keresztyén költészet közötti különbség nyilvá- 

 nyossá tétessék, egj^szcrsmind, a* gondos olvasó előtt az , miben jelesb 

 egyik a' másik felett , 's miben 's mennyire szükséges és lehetséges ke- 

 resztyén költésznek művét a' hellén után képzenie. 



1. Fő billyeg , a' többinek forrása, melly a' hajdani hellén és a' mai 

 keresztyén költészetet különbözteti, az, hogy a' hellén egészen reges 

 (mythica) a' mai inkább képzett (ideális) ; az plastica és obiectiva ( test- 



