152 ÉRTEKEZÉSEK. 



t 



és fogj'atkozásai , iTiell3'-eket teljesen elhárítani a' legélesb elméjű nyomo- 

 zdnak sem sikerült. Ezek' némellyikét csak az avatottak látják ; követ- 

 kezőleg csak ók vehetik figyelemre 's legyőzésén csak ők törekedhetnek. 

 Némellyeket ellenben a' legrepkénj'^ebb elme is észre vehet, 's ezeket 

 természetesen kiki esméri, ki csak megizeííté e'tndományt. A'mathesis' 

 eme' fogj átkozott részéhez számlálják rendszerént a' kög' négyszegítését. 

 Ezen feladás a' tizenötödik század títa soknak volt idopazarlő 's erőt ölő 

 veszszőparipája , sőt hazánkban is már néhányan jelentek meg ezen, sok 

 bajjal járó de koszorúval nem igen biztató, pályán. Ha, kik e' kérdés- 

 sel bajlódnak, azt mivoltikép értenék; alig ereszkednének illy hálaa- 

 datlan fejtegetésbe. Honnan talán nem Tesz szükségtelen előadni : mi^ 

 ben áll tiilajdonkép ezen feladás, mit tettek feloldására a' legjelesb fők, 

 s mit gondolhatni még elérhetőnek. 



Négyszegíteni a' kögöt annyit tesz, mint oUy négyzetet (quadra- 

 tum) készíteni , melly annak külszinével (superficies) megegyez. Rend- 

 szerint az is kívántatik , hogy ezen alkotás egj-edül egyenes vonal és 

 kör által vitessék végbe. A' négyzet' külszinét számmal fejezzük ki és 

 viszont készíthetünk olly négyzetet, mellynek külszinétr bizonyos adott 

 szám fejezi ki; honnan a' kög' négyszegítése tulajdonkép azon szám' fel^ 

 keresésében áll, melly külszinét kifejezi. 



Már az Archimedes megmutatta állításokból következik, hogy a' 

 kiig' külszinét ligy lehet kiszámítani , ha sugara' második hatalmát az 

 áltmérője (diameter) és köre közti viszony' hányadosával sokszorozzuk. 



egyik főtulajdona : nem látszék tehát czéliránytalannak az elavult iög szót 

 feléleszteni; annál is inkább, mivel illy értelemben ott áll Molnár Albertnél, 

 Pápai Paris Ferencznél , Szabó Dávidnál; i'gy él vele Lippai : „Gyümölcsös 

 kert. Bécsb. MDCLXVII" a' 130 lap., Dugonics tudákossága második darab- 

 jában ; ajánlja Boldogréti Vig László : „Vérségi megfogyatkozott okoskodása" 

 a' 210 lap. i'gy: „Mcgvagyon Pápai Paris Ferencznél a' kög azon jelentéssel: 

 circulus. Megegyez ebben velünk, egyéb tudományokon kivül a' földmérés- 

 ben is járatos arabs nemzet , él azzal ige' képében is. Mért nem vehetnők 

 fe! saját szavunkat ezen egyező szokásból ?", hasonlót tanácsol Pápai Sámuel 

 ,, a' Magyar Literatura' esmérete" 274. lap., sőt Révai (Elaboratior Grammatica 

 Hung. Pest. MDCCCVI. Vol. I. a' 454. lap.) példa gyanánt él vele a' szóragas/.- 

 tásban. Bárcsak szebben hangzanék , hogy erre nézve is lehelne ajánlani. 



