*"* tllTEKEZKSEK. 



kivül helyezett zsidóknak emberibb álladalotnra méltatás , őse III. Béla' 

 a' királj'i ítélőszék elejébe nyxijtandő kérelmek' írásba foglalások iránti 

 rendelvényének fölélesztése •); egy szőval országának az előbbinél sokkal 

 vírítübb létre emelése. 



V. Istvánról magzatjai' szorgalmas nevelésén , és a' tüdősök' pár- 

 toltán kivül nem említnek kxítfőink semmit, annál ömlékenyebben foly- 

 nak ellenben III. Lászlő' időszakára nézve, annyira , hogy szerintek 

 Ítélve épen e' fejedelmet, kit egyébként némelly írók olly fekete színek- 

 kel füstének , a' tudományok' ápolatában legmunkásabbnak kellene tar- 

 tani. Ő hagj^atta el a' kunokkal eddigi kóborló életmődjokat, és birá 

 őket állandó telepre, ő mozdítá elő a' keresztyén hitre térítésüket, 's 

 íktatá be igy c fél vad nemzetet az ország' polgárai' sorába. ^) A' tu- 

 dományok iránti különös hajlandóságáért pedig kezeskedik a' veszprémi 

 és esztergami jeles iskolák' nagy lelkű gyámolítása, és több más tudó- 

 sokéival együtt, főleg a' hazája' történeteit följegyzette Kezai Simon 

 igyekezeteinek hathatós előmozdítása. 



Fölváltója III. András, az Árpádok' legutóbbika, soha el nem 

 hervadó érdemkoszoriit szerzett magának fölvilágosodott elméjére és tör- 

 vényhozói magas hivatására mutató törvényeivel, ') mcllyek által a' ha- 

 nyatlott királyi tekintetet helyre állítani, a' legközelebbi belzavarok 

 alatt néhány elhatalmasodott nagyoknak garázdálkodásaik miatt elré- 

 mült országnak pedig az annyira áhított köz nyugalmat visszaszerezni, 

 a' törvénykezési rendszert míveltebb időkora' szelleméhez idomítólag ja- 

 vítani, és a' nép' legszámosb és leghasznosb osztályát, a' füldmivelő job- 

 bágyot is polgári létre emelve , a szabad költözködhetés' jogával ") fölru- 

 házni igyekezett. Jóllehet tehát a' tudományok' ápolatára szorosb érte- 

 lemben vonatkozó rendeleteket nem mutathatunk elé tőle, még sem lehet 

 legkisebb kétkedésnek helye arról , hogy e' tekintetben is nem teljesí- 

 tette volna fejedelmi kötelességeit. 



'J Rogerii Miserabile Carmen, a' VI. és XI. fejezetb. (Schwandtner SS. RR. hung. 1. k.) 

 =) Katona Hist. Crifica VI. köt 790. 1. 



^) Jos. Nic. Kovachich Sylloge Decretonira 1. köt. 15. és 27. 1. 

 *) Az 1298-ki országgyűlés' törvénykönyvének LXX. czikkelyében. Kovachich 

 Supplein. ad vesti^. Comit. 1. k. 181. 1, 



