200 ÉllTCKEZtlsEK. 



nitői közül csak az egy Henriket ismerjük név szerint , ki még István 

 király' idejében altanitői hivatalt viselt abban, ') 1217. körül említe- 

 tik még egy névtelen tanítöja „scholastlcus albensis" hivatali czimze- 

 te alatt. ^) 



Ugyan e' korbeli a szent - márt ont monostori iskola, melly szinte 

 sz. Istvánnak köszöni fölállítását; ki azt annyira kedveié, hogy több- 

 szöri látogatásai közben a' tanítok' és tanítványokkal tudományi vitá- 

 zatokba ereszkedett. °) Nevendékei közül említhetjük Fülöpöt és Hen- 

 riket, kik a' latán és magyar nyelvben egyaránt jártasok lévén, Gellért 

 püspök által a' csanádi nép' térítésére alkalmaztattak legnagyobb gyü- 

 mölcscsel, *) és az irdi pályán is kitünetkezett Mór, ') utóbb pécsi püs- 

 pök. Igen hihető egyébiránt, hogy a' többi sz. Benedek szerzeti kolostorok 

 is , mint a' pécs-váradi , szalavári , bakonbeli 'stb. már igen korán szinte 

 ollyan iskolákkal jeleskedtek. 



A' fejérvári iskola' mintájára állott föl a' csanádi, e megye' elsó' 

 püspöke és apostola Gellertől alkotva. Első tanítójává rendeltetett a' né- 

 met születésű Walter, ki nyelvismereten kivül éneklést is taníta. Nem so- 

 kára fölötte elszaporodván a' tanítványok' száma , Walter' segédéül elhiva- 

 tott Henrik a' fejérvári iskolából , kire ezentúl a' nyelvismeret' tanítása bi- 

 zaték , Walter csak az éneklést tartván magának fönn. E' két buzgó ta- 

 nító alatt olly hévvel forrott itt a' tanulás, hogy az éjjelt is nappá ten- 



ut etiam sciiolas ingrederetur , que tunc in Álba solemnes erant, ut in ipsis 

 scholaribiis doctorem seu inforraatorem inveniret et adduceret." 



1) Sz. Gellért' élete ugyan azon helyen „qxú veniens Albain peracto apud regem 



negocio intravit scholas , úbi erat quldam teutonicus nomine Henricus , qui 

 erat puerorum vicemagister" 



2) Fejér Cod. Diploni. III. kötet. 1. rész' 130. lapján. 



s) Ilartvik, sz. István' élete. Pray, Dissertatio hist. ciit. de sacra dextera, a' 130. 



lapon. 

 *) Sz. Gellért élete , az utalt helyen. 

 5) Acta SS. Andreáé Eremltae et Benedicti Martyris inter acta sanetorum Ungariae 



(a' nagyszombati kiadás 65. lapján) „Ego quidem Maurus nunc Deo niiserante 



Episcopus, tunc autein puer scholasticus" és alább ,,ad nostrum ergo monasteriuiii 



ad honorem b. pontiíicis Martini consecratum"' 



