tudományok' állapotja magtarokszAgdan az árpádok' ideiében. 203 



testvér intézetcinci alantabb fokon nenn állott. ') Virágzott Budán a' Do- 

 monkos szerzeteseknél is egy jeles központi iskola, e' szerzet' tagjai' szá- 

 mára (studiiun generálé), niclly még a' X^'-dik században is fönn állolt. 

 Miskolcz mellett a' sz. Benedek szerzetebclick' íapoiczai monosto- 

 rában is létezett jeles iskola, mcllyrol egykorú emlékek szerint állíta- 

 tik , hogy a' XIII. század' második tizedében a' tudományok' fo' tanyája 

 volt. ') Több oktató intézetek nem érintetnek ugyan név szerint em- 

 lékcinkben , de kétséget sem szenved, hogy az előszámlált fő templomok' 

 és monostorok' példájára, a' többiekhez is voltak kapcsolva hason szer- 

 kezetű iskolák. 



II. §. 



Eleinte, úgy látszik, egyedül a'püskököket illette az iskolák' kor- 

 mányzása, idő jártával azonban közös lett e' jog a' káptalanokkal, és mint- 

 hogy se püspök terhesbült hivatali foglalatosságai miatt, se káptalan mint 

 testület a' közvetetlen fölügjelést czélszerüen nem vihetek, igazgatónak 

 rendeltetett a' mindenkori olvasó kanonok. ') Ez választá és mutatá bé 

 megerősítésül a' püspöknek és káptalannak a' tanítókat, kiket kisebb 

 hibákért megfedhetett, nagyobb vétségeiket pedig bünhödésekül a' püs- 

 pöknek 's káptalannak föladni köteleztetett. Köréhez tartozott a' tanítás' 

 tárgyait és módját meghatározni , a' tanulók' clőmentökre fölügyelni , és e' 

 végett nyilvános vizsgálatokat tartani. A' tanító, kit némelly helyütt alol- 

 vasónak , másutt iskolásnak (scholasticus) neveztek , köteles volt nap- 

 jában , az ünnepeket és éneklésre rendelt napokat kivéve , a' ren- 

 des tudományból három leczkét tartani ; a' hivatali órák után és ünne- 



') Sigismundi Ferrarii de rcLus ord. praed. az 502. és 540. lapon. 



= ) Srhmilth Episcopi Agrienses 1. köt, 131. lapon. 



') Mi itten az iskolák' belső elrendelésérői közöltetik, hasonkorn tiidósíta'sok' nem 

 leteljen vétetett a' XIV. századi emlékekből t. i. a' nagyváradi káptalannak 

 1.374. és az eszlergoniinak 1397-diki rendszabályaiból (Battliyáni Leg. Eccl. 

 K. Hung. a' III. kőt. a' 218. 312. és következő lapokon; mellyekre nézve azon- 

 ban a' (XIII századi) laterani egyházi gyűlésre, és régenten divatolt rendtar- 

 tásokra hivatkozásaik szerint ítélve, igen valószinü , hogy sokkal előbb ké- 

 szültek és ekkor csak megiíji'iattak. 



26 • 



