214 ÉHTEKEZKSEK. 



bclsd értckökrc nézve , lia történeti jelentőségüket tekintetbe sem ven- 

 nők, oUj igen fontosak, hogy a' külföld' azonkoii hason irányzatú niívei 

 mellett bátran nieg;íllliatnak. Illy helyzetben, jelen vázlatunk is csak 

 igen tökéletlen lehetvén, nem terjed egyébre, az egyes tudományok tör- 

 téneteinek rövid előtükrözése , és az iréi pályán kitünetkezett honfiaink' 

 és munkáik' kijelelésénél. 



Latán njehen kezdődvén, mint másutt úgy nálunk is,' a' közép 

 századi nevelés, mi is e' njelv' viszontagait tűzzük ki legelőbb vizsgá- 

 latunk' tárgyául. A' latán nyelv' hazánkba szivárogta egykorú a' keresz- 

 tyénség' behozatalával. Korántsem föltehető mindazáltal, hogy az első térí- 

 tők közvetctlen azon szólították meg eleinket; mert ezek előtt minden 

 bizonnyal hatás nélkül hangzott volna el nem értett beszédük; kellett, 

 ha mások közül nem , tehát a' számos külhoni hadi foglyokból ollyan 

 férjfiaknak kerekedni , kik itt létök alatt az uraik' nyelvével megismer- 

 kedvén az idegenektől hirdetett malaszt- teljes tanítmányt a' magyarok- 

 kal saját nyelvükön értetek meg ; 's így lassanként elterjedvén ország szerte 

 az igaz hit, talán szükség sem lett volna többé a' latán nyelvre, mint közlési 

 eszközre, ha a'római udvar' hatása, egyetemítését áhítva, ezt máskép nem ren- 

 delő, és tervét sajátságos következetességével végrehajtólag, a' latán nyel- 

 vet, a' honit illette székbe ültetni, és országlativá emelni nem törekszik vala. 

 Hatalmilag fölzudul ugyan több ízben a' nemzetiség' érzete a' nép- 

 ben, a' hitét és njelvét veszélyeztető iljítmányok ellen, de sikcretlenül ; 

 a' királyai' kezeikben központosult nagyobb erő hamar legyőz minden el- 

 lenszegülést, 's íme kivíva áll S századra a' vendég nyelvnek a' nemze- 

 ti fölötti diadala. A' tanulás latán nj elven foly az iskolákban, és sok 

 ideig nem is terjed egyéb tudománj okra , utóbb társalkodás közben sem 

 szabad szerzeteseknek és alsóbb egybáziaknak más nyelven beszélniök, ' ) 

 de még királyi hölgyek és apáczák is kénytelenek Róma' nyelvét saját- 

 jokká tenni. ^) Ide járulván az isteni szolgálatra kizárólagi használata, 



') Az 1114(liki estergonii zsinat' egyik határozata szerint, Koller liist. Epp. Qnin- 



que-Ecel. 1. k. 3S2. 1. 

 *) Acta Sanct. huiig. mensis Julii SO. 1. Vita b. CunDgundis Bclae IV. filiae: „A qui- 



bus in literis latinis piimuin inslituta est." Ugyan ott a' 333. lapon. Fer- 



rarius fönn említem könyvében a' 318 lapon. 



■if 



