224 ÉRTEKEZÉSEK. 



III. §. 



Felsőbb hittudományi intézet, hihetőleg a' pápák' rendelkezése' követ- 

 keztében , kik t.i. lelietü eiágozások' elhárításául ön magok igyekeztek e' tu- 

 domány' tanítását kevés helyre szorítani, alig találtatván Magyarországban , 

 kénytelénültek a' tökéletesb kiképzést óhajtók máshová, kivált Párizsba 

 foljamodni, melljnek hittudományi iskolái ekkor legnagyobb hirben ál- 

 lának, hogy a' szükséges oktatást ott szerezzék meg. E' nehézség mel- 

 lett még se látott honunk hiányt míveltebb hittudósokban ; mire legin- 

 kább az szolgáltatott alkalmat, hogy a' pápák' kímélet nélküli szigorú- 

 ságok miatt, fensübb, kivált püspöki méltóságra senki nem tarthata számot, 

 ki a' megkívánt képzést sajátjává nem tette. Lehetetlen ugyan e' korbeli 

 hittudományi munkák' teljes szűkében, híttudósink' véleményeit és né- 

 zeteit voltakép kitanulni ; bizonyos azonban , hogy mindig leghitsze- 

 rübb irányzattal tüntetek ki magokat: minél fogva sem a' bölcselő, sem 

 szent-titkos hittudósok' nézeteik, annál kevésbbé pedig az eltérő feleke- 

 zetek' áltanítmányai , soha el nem hatalmazhattak közöttök ; sőt ha el- 

 vetemült is egy némelly tag , az , a' XIII. század' közepén élt Jakab mes- 

 ter' példájaként , nem találván itt követőkre , csak hamar kénytelenül! , 

 az országból kitakarodva tévelygéseinek más láttért keresni. ') 



Hiresb hittudósink , kiknek neveik egykorú emlékekben fönn marad- 

 tak , ezek : Kálmán király, ') (1095 — 1114) János kalocsai érsek, ') (1203) 

 Klingsor Miklós, *) (120S) Renold erdélyi, (1221) István zágrábi, (1225) 

 János boszniai, (1233) György és Artolf (1240 — 1245) győri püspökök , 

 Ugrón spalatói érsek , (1240) István esztergomi érsek és bíboros, Ti- 



tione Hungarus linguam gallicam et latinam noverat" János boszniai püspök is 

 tudott francziául. f errarius 93. 1. 



') Math. Parisiensis a' fönn utalt helyen. — Chronicon S. Aegydii Leibnitz SS. RR. 

 Germ. III. köt. 589. 1. „Jacoljus Magister : Capitaneus Sectae Pastorum apostata 

 Cisterciensis." Ez temérdek seregre felnőtt követőivel hosszabb ideig nyug- 

 talanította Francziaországot. 



'} Fejér Cod. Dipl. II. k. 13. 1. 



•) Ugyan annáill. k. 418. 1. 



*) Menken SS.RR. Germ. II. k. 2033. szelet: „Die heylige Schrleft Konter gedeuíe." 



