TUDOMÁNYOK* XlI.APOTJA MAGYARORSZÁGBAN AZ ÁRPÁDOK' IDEjénEN. 225 



dult. Azonban ennek tudományát is csillagjöslatnak mondhatni inkább; 

 mert valóban inkább is arra törekedett, liogy magának a' szent titkosság' 

 leple alatt, varázslói és fekete művészi tekintetet szerezzen. ') Az 

 alcliymia is talált követőkre , mit a' már fölebb említettem 1273beli sz. 

 Domonkos szerzeti gjülésnek elnyomatását irányzó határozata eléggé 

 bizonyít. 



A* gyógytudomány általában még bölcsőjében volt a' közép szá- 

 zadokban ; hogy ne tehát honunkban , hol gyógyászok' kiképzésére in- 

 tézet sem találtatott. Voltak ugyan minden időben gyógyászok, főkép a' 

 királyi udvarban, de ezek — jobbadán egyháziak és külhoniak — kevés 

 kivétellel, nem voltak egyebek nyomorú kuruzsolóknál , kiknek tudo- 

 mányuk legfölebb egy két egyetemi hatásúnak vélt szerre terjedt , és ha- 

 mar véget ért. Illy helyzetben épen nem csodálhatni, havakbuzgóság, csil- 

 lagjóslat, babonaság és mindenféle csoda gyógyítások , mint p. o. a' magyar 

 királyok' keresztjelének gyógyereje ital általi megmérgeltetésekben , ') 

 és sok mások fő szerepet játszottak , sőt sok izben egyedüli módnak tar- 

 tattak az elveszett egészség' vissza nyerhetésére. Hogy hajdani orvosaink' 

 valamellyike tapasztalatait könyvbe foglalta volna, arról nem találunk 

 nyomdokot; következendők említetnek azonban mint a' többiek fölött 

 kitünetkezők : 



Draco, olasz, Kálmán király' meghitt orvosa, ki mindazáltal 

 fölötte erős tapaszt rakván e' király' füleire , halálát okozá. ') 



Tamás, IV. István' udvari orvosa, kiről bizanczi kútfők állítják ^ 

 hogy a' mérgek' készítésében nagy mester volt 's e' királyt, elleneitől 

 megvesztegetve , méreggel végezte ki e' világból. ■•) 



Péter, III. Béla király' idejében spalatói érsek, ki olly hirben ál- 

 lott, hogy az emberek' orczájából egy tekintetre előre megismerte, mikor 



') Theodorici de Thuringia vita S. Elisabefhae (Canisii antiqij. Lectiones IV. k.) 

 „Nigromantiae et astronomiae scientiis nihilominus eruditiis." Sammlung von 

 Minnesingern (a' fenn utalt helyen) 



„Nigromantei erkenne ich gar , 

 Astronoraie nem ich an den Sternen war. 

 ') Chronícon Mellicense auctore Schramb. IV. r. 2S1. lap. 

 ') Thuroczi Chron. II. könyv. LII. czim. 



*) Nicetae Acominati Choniatae Annalium (párizsi kiadás 84. 1.) 



29 



