211) ÉRTEKEZÉSEK. 



Kacstalan btikkön. Lathyrus inerniis. Rochel. 



II. T. 



L. Pedunculis 3 — 6 floris, fólia supcrantibus , rudimenlo cyrihi brevissimo ; foliis lato-laii- 

 reolatis, stipulisque orato acutis , sagittatis , nervosis , utrinque riridibus; peliolis, cau- 

 leque quadraugulis glabris , sepalis ciliatis , subulato elongatis , aequalibus , tubum pro- 

 priuni superaufibus. 



Gyöke tartds, szárai gyengék, ágasak, felegyenesedők , négysze- 

 gűk, simák, egy lábnyi hosszúak. Levelei egy párosok, váltogatok, 

 széles - láncsások , hegyezettek, inasok, simák, zöldek; nyele négysze- 

 giíded, a' levélnél hol hosszabb, hol rövidebb, a' hegyén rövid kacs- 

 durványba végződő, melly durvány néha levélke idomzatű. Pálhái to- 

 jásdad hegyesek , nagyok , nyilformájük , inasok , zöldek. 



Kocsányai hosszak, a leveleket felülhaladok, 3 — 6 virágnak, he- 

 gyök felé szőrösek ; az egyes virágnak kocsánykái rövidek. Csészelevel- 

 kéi árképüek, nyúlánkok, egyformák, tulajdon csővöket felülhaladók, 

 prémesek. 



Bokrétája pillangós, zászlója kerekded, violaszíntí, inas, a' csé- 

 szénél majd kétszer hosszabb , széle habos, szárnyai kékek, a' zászlónál 

 jóval rövidebbek, csónakja avult -sárga, orra kék. Hüvelyei hibáztak.*) 

 Virágzik Május' és Júniusban a' Balkány' hegyeinek déli oldalában. 



Répás csüküllű. Centaurea napulifera. Rochl. 



III. T. 



C. Foliis lineari -lanrPoI.ilis, rartiralibus reniote , et grosse dentatis, cauliiiis sessilibus, inte- 

 gris , albo -laiiatis ; caule siniplici , uiiifloro; squamniis autliodii margine atro-fuscis, 

 albido - fimbriatis ; radice fusca , in 3 — 5 radiculas fusiformes attenuatas divisa. 



Gyöke barna, 3 — 5 orsó képű nyiílánk gyökerkére osztott, szára 

 ágatlan, felálló, egyvirágú, szögletes, hornyolt, fehér-molyhos, 6 hüvelyknyi, 

 gyökérlevelei fogasak, egymástól távol eső nagy fogakkal. Szárlevelei 

 nyeletlenek, épek, szálas -láncsások, fehér -molyhosok. 



*) Ezen bélyegeken kívül knlönbü/.ik még a' Linné' pallngi , és Baumgarten' hal- 

 lersteini bükkönyeitől, mellyekhez leginkább közelit az által, hogy ebben a' 

 kocsány a' nyelt hosszára nézve ötször, hatszor is felülhaladja, és hogy az 

 egyes virágoknak kocsánykái murvátlanok, virágai nagyobbak, 's violaszi'nüek; 

 mellyek a' fenn említett fajoknál sárgák. 



