AZ ÖSSZETF.TT .MÁSSAI.IIA.\GZ(>k' KCYSZKIl ITKSKIlŐl.. 270 



olvasó minden egyéb útmutató néikül egy pillantati átnézés után az új 

 Mlvasásnak mestere lehessen. 



Azon ellenvetés, liogy ezen újítás nehezíteni fogja nyelvünk' ta- 

 nulását nem magyar ajkú hazánkfiainál, már magában is alaptalan; 

 mert az új betűk' megtanulása csak azoknak kerülhet némi bajba, kik 

 magyarul tudnak, a' nem tudó 3l gy hj 'stb. kettős betűk' kimondása 

 helyett az új egyes betűk' kimondását fogja tanulni, mi talán annyi fej- 

 törésbe sem kerül mint amaz. 



A' kettős betűk, mellyek nyelvünkben egyes hangok' kitételére 

 használtatnak, 's mellyek' helyébe új egyes betűket javaslanánk fölvé- 

 tetni, a' következők: cs. ez. gy. ly. ny. sz. fy.zs. Ide tartozni látszanak 

 a' ds. dz. összetett betűk; de mivel ezek a' hangot tökéletesen kifejezik 

 's mivel dz magyar szavakban (fiaffsik, marfsag) nem is egyszerií hang; 

 mert az előtte álló szótagot hosszúvá teszi, a ds pedig csak néhány magyar 

 szóban fordul elő, nem tartunk ezek helyett is líj betűket szükségesek- 

 nek ; azonban ha ezek helyett is találtatnának alkalmas új betűk, hasz- 

 nokat vehetnők részint néhány magyar szavaink', de leginkább idegen 

 szavak' Icirására. 



Végre szükségesnek tartjtik mondani , hogy az új betűk a' kettő- 

 sek helyett csak az eredeti, vagy is egyszerű hangok' kitételére lesznek 

 fordíthatók, az az csak ott használhatók, hol a' fölebb elszámlált ket- 

 tős betűkkel élünk; p. o. csat, aszály, tanács: ott pedig, hol a' lágy hang 

 ragi vagy szóképzői összetételből eredett, ezután is megtartatnak a' 

 lágy hangnak állató részei, azon betűk tudniillik, mellyekből összetéte- 

 tik, p. o. vont-s, áől-j, indula?-ya; azon különbség is fenn maradván, 

 hogy ezek a' megelőző rövid szótagot hosszúvá teszik , amazok röviden 

 hagyják. 



A' mi magokat az új betűk' alakjait illeti, két mód van azoknak 

 kiállítására. Egyik az , ha egészen új jelek találtatnak , 's ez esetben 

 ügyelni kell, hogy azok díszesek, az eddigiek' szerkezetéhez illők, egj'- 

 szersmind könnyen írhatók 's kapcsolhatók legyenek , 's ha lehető volna, 

 ollyanok , mellyek egyéb nyelvekben a' miénktől különböző hang' kité- 

 telére elfoglalva nincsenek. A' másik mód, az eddigiek' némi változta- 

 tásában, vagy megjelelésében áll. Ezen módot követték nagyobbára mind 



