lÍLETTl'DOMÁNVl TÖnEDKKEK a' Kl'I.SŐ ÉRZÉKEKRŰi,. 297 



V. 



ÉLETTUDOMÁNYI T Ö R E D lí K E K a' K Ü L 8 Ő É R Z É K E K P. Ő I,. 



A' minden irány szerint határtalan térben, és az ezt egyedül a 

 hosszaság' irányában átlengű s/inte végetlen időben elűállott, tán hason- 

 lólag mind az idure mind a' térre korláttalan nagy természet , hogy czélt 

 nem találva ne létezne, sőt inkább hogy lények támadván benne, ezek 

 a' nagy természetet magok hasznokra fordítani , végtelenségét csodálni, 

 szépségében gyönyörködni, rendszerességét bámulni tudnák, élő 's figyel- 

 ni tudó valóságokat hozott elő. Igenis, melly puszta és kietlen volna 

 a' természet élő lények nélkül, vethetünk valamikép ahhoz földünkön 

 telünknek nyárunkkal öszvehasonlitásábtíl; földünk t. i. maga magához in- 

 gatag ellentételben lévén, majd diszköntösébe öltözködik, majd kivet- 

 kezik abból, melly változatos mozgásából azon czélra törckedése tetszik 

 ki, hogy eszmélni tudó lényeket hozván elő, ezekben mint ugyanannyi 

 sugárgyüjtő tükrökben, látassa, csodáitassa, és éldeltesse magát. *) 



A' természetnek emiitett czéljai az élő lények' országában akként 

 vannak fölosztva, hogy a' míg az alacsonyabb fokon állók a' természet' 

 alacsonyabb czéljának, vagyis egyedül az éldeletnek felelnek meg, a' ma- 

 gasabb fokra emelkedettek egyszersmind a' természet' magasabb czéljá- 

 nak érésére, vagyis a' természet' bámulatos fölfogására is alkalmasak. 

 A' természetnek tükörként való fölfogása az élőlények által majd homályo- 

 sabb' majd világosabban történik, és csakugyan a' természetnek az e' 

 rendbeli élő lények' előhozásában számtalan fokokon kellé áthaladnia, 

 míg azon hüven mutató tükörlényt előhozhatná, melly őtet a' legvilá- 

 gosabban birná maga magának visszaadni. A' természet' ezen teremt- 

 mén3'e pedig az ember ! — Az ember t. i. az, ki a' míg egy részről a' 

 természetnek minden adományait a' legvégirányosabban tudja használni , 

 más oldalról őtet mind álló (physiographia) mind változó (physica) mind 



*) Földünkön a' természetnek ezen ellente'teles VHllozatossiígát a' nnimak befoljiísa 

 okozza, melly az életmijTes testek' előhozásában milly munkás részt rcs/en . 

 bővebben olvashatni Wilbrand' physiologiájában. (J. B. ^^'il(lb^an<^'s allfíonicinp 

 Physiologie, insbesondere vergleichende Pbysiologie der Pflanzcn und der 

 Thiere. Heidelberg u. Leipzig , 1833. 



38 



