a' pokolvar' természete. 115 



ki meg is halt. Ugyan K.-ti 60 esztendős, különben 

 jó alkotíísu embev a' nyaka* csigáján hordozta ezt hoz- 

 zám minden 3 — 8-d. nap, mig meg nem gyógyiílt. / 



b) A' pokolvar' alakjqi, (hypotyposis)c 



A' bőrön, annak inkább mezítelen része'n : a' kézen, 

 lábon , ábrázaton , nyakon , kezdődik egy pont vörösöd- 

 ni , viszketni , feszülni , kevéssé fölemelkedni , dagadni ; 

 ugyan ezen ponton ömlik ki egy kis köleskása-forma 

 pörsenés , eleinte nem igen fáj , de 12 — 24 — 48 óra 

 múlva a' beteg égető fájdalomról , kiállhatatlan viszke- 

 tésről panaszkodik, ugy, hogy azt az együgyű beteg 

 többnyire felcsipi, felvakarja ; a' vörösség, keménység, da- 

 ganat különbféle fokra és nagyságra emelkedik, de min- 

 denkor kerék ; némellykor egy krajczár-, egy tallér- sőt 

 egy tenyérnyi nagyságú , kivált az ábrázaton 's annak 

 a' járom-csonton feljül eső részén kelve az egész főt is 

 ellepő ; a' vörösség eleinte a' rózsa - , azután gránát-, 

 vagy meggy-színig különbféle, mig a' pirosnak minden 

 lejtőit mutató udvarnak közepén azon első kása-forma 

 pörsönet setétes, kék, fekete, lencse-, borsó-, mogyoró- 

 nagyságú hólyaggá válik, midőn vagy azonegy emelke- 

 dik feljebb, vagy több aprók szármozván egybefutnak, 

 's igy azon kerek, szürke vagy fekete foltot mutatják, 

 mellynek környékén a' vörösség és gyuladás messze hat, 

 — Ha ezen hólyagot fölmetszük, vagy magától fölfakad, 

 belőle savós-vöröses nedv feccsen ki (melly eleve nem 

 oUy égető, mint a' régiek hitték, és a' bőrt, mellyre 

 foly , nem ingerli) ; — látszik , hogy a' bőr mélyebben 

 szenved és az megüszögösödött *) fekete vart mutat 

 (honnan talán ^ frtma név); némellykor alólról szivárog 

 kifelé — kivált ha a' körszélről befelé nyomogatjuk — egy 



) Valamint a' gangraena és sphacelus szót az újak mél- 

 tán sj-nonymáknak veszik ; ugy én is az üszög és fene 

 közt különbséget nem teszek. 



