A .SZIKICS VIUKK ÁSVÁNV ÜKSZÁGA. 17 



Másodszor: oeconomiai tekintetben, 's így: 



1) mint birtok egyébféle birtokoknak, még némelly 

 fekvőknek is ellenébe téve: péld. „nem földes úr, csak né- 

 hány háza van Pesten , 's egy kis capitalisa." 



2) Mint a' földbirtoknak szántani való , bizonyos ter- 

 més alá szánt darabja, a' nem szántani valóknak ellenbe 

 téve, péld. „kapott osztályban /ó/í/e^, rétet, kertet, lege- 

 lőt, szőlőt, de erdőt nem." Száutújöld, ditmyeföld stb. 



Harmadszor: chemiai vagy inkább agronómiai te- 

 kintetben : 



1) Mint iitósó legtávolabbi, legtisztább elem, a' kö- 

 zelebbieknek , vagy keverteknek ellenbe téve, péld : kova- 

 föld^ agyagföld, mészföld. 



2) Mint közelebbi elemekből összetett, mivelés ter- 

 mesztés alá szánandó egyvelges test. Péld. homokos föld, 

 agyagos föld stb. jó föld, rossz föld, sován föld, illy for- 

 mán : „szántóföldemnek jó földje van , de a' szőlőmé sem- 

 mit sem ér", azaz gleba , Boden. 



3) Mint oszolható, az ásványoknak és növényeknek 

 ellenbe tett test , péld : „hozattam egy szekér földet , de 

 harmada kövecs , harmada gyökér, és csak harmada föld." 



Ezeket egymástól , minél közelebb járnak ideáik egy- 

 máshoz, annál szükségesebb kitetszően megkülönböztetni, 

 máskép értetlenségek származnak, mint péld. ezen mon- 

 datból: „a' magjRr földet lakó földes úr földje, melly a' 

 föld éjszaki felén van , nem legjobb föld, mert földébe/e 

 nincsenek meg minden sarkalatos /!)'/</i?/4 , csak erdejében." 

 — „Micsoda földű föld a' te földed ?" 



A^ajha tehát, kik a' magyar szók készítésére hivatást 

 és erőt éreznek magokban , határoznák meg a' föld szoros 

 (praecisus) értehuét, 's a' több értelmek helyett alkotná- 

 nak új szót, hogy ne csak akarna, hanem tudna is a' ma- 

 gyar mindenben magyarán beszélni; 's a' kétszimíség 's 

 kétértelműség bűnének vádját a' társalkodáson kivűl is a' 

 Midományos előadásokban mindig kerülné ki! 



TERM. TUD. rÁLy.4IRAT. II. 2 



