18 I. SZAKASZ. 



Talán lehetne itt a' dolgon úgy segíteni , hogy a' föld 

 legutóbbi elemét mindig összekötve mondanók i'gy: kova- 

 föld , me'szfó'ld sth , a' glebát fődnek (egy kissé túl a' du- 

 naiasan) , mint a' mi tudnillik födi az alsóbb réteget, — a' 

 szántóföldet vagy más termés alá szánt dai'abot telkitek ne- 

 veznénk, 's a' glóbus terraqueust mindig nagy betűvel Pöld- 

 nek vagy Földgömb-nek irnók. 



Ezen tanácsomat azonban az értekezés folytában kö- 

 vetni még nem akarom , — mélyebb tudományií nyelvé- 

 szektől í árván, hogy ez ügy felett Ítéletet mondjanak. 



5. §. A' szf'ksó ismert elese. 



A' szt'Asó (Natrum, Soda, Subcarbonas sodae , közön- 

 ségesen kuksó , a' persáknál Borech) olly alcali minerale 

 (érczégvény) , melly szénsavval egyesült szikből (nátrium) 

 áll. — Spanyolországban némelly füvek hamvából (8alicor- 

 nia herbacea — fruticosa,' — europaea, Salsola sativa, Sal- 

 sola soda, Mesenbryanthemuni copticum stb.) főzik. Leg- 

 többet találhatni Aegyptomban a' szikes tavak szélén. Ma- 

 gyarországban a' szikes vidékeken, némelly kiszáradt ta- 

 vak fenekén és szélén , vagy itt ott a' füvek közt is ter- 

 mészetesen kiizzad (kivirágzik) , és sepertetik. Színe fe- 

 hér , vagy szürke , szaga , ize lúgos , egy kissé égetős , a' 

 növényi kék színt megsárgítja, 's úgy dolgozik , mint ége- 

 tős lúg. Azzal a' mit sepernek , mindig van több kevesebb 

 homok, vagy kovaföld. Az oUyan , mellynek ¥$ része szik- 

 só , már jó 's bő tartalmú sepredék, de sokszor a' söpre- 

 déknek alig teszi %o részét a' sziksó. — 



Minthogy tehát illy keverékben a' fuvarozás sokba jő, 

 azt a' kereskedésben tisztítva, vagy is a' földrészektől 

 megszabadítva árulják. Ezen tisztítás kétfélekép esik, 

 vagy kristályozás y vagy e'getes által. A' kristályozásnál 

 0,20. szíktartó híg csendes helyre melegen teknőkbe ön- 

 tetik, és néhány nap alatt a' teknő fenekére és oldalára ra- 

 kodik a' szíksó-kristály , melly négyszegű pyramisokban , 



