I. SZAKASZ. 



lotta titka fölfedezését, mellyhez kötött föltételeknek el- 

 fogadására még eddig az magát hajlandónak nem mutatta. 



9. §. Sztksó mvtathoznsa természetben a' vízben. 



Az oUy VÍZ , mellyben szíksó vah fölolvadva , nehe- 

 zebb mint a' közönséges esővíz. E'hezképest a' hígníérő 

 tartalma sokaságához képest vagy lejebb sülyed benne , 

 vagy az fölebb veti ezt. Ezen lügmérő úgy van alkalmazva 

 hogy a' tiszta vízben O-t mutat. 100 font vízben ha 1 font 

 szíksó van fölolvadva, ez 1 grádusií, a' 2 font ^ gr. stb, le- 

 het a' híg 10 , 20, 30 grádusií stb. 



Az lítakon hol rothadt gaz , ganéjhiiUadékok , és tele- 

 vény van a' szikes víz (lúg) ezen részek festő részeit ma- 

 gába veszi, 's megbarnul, veresedik azoktól. Innét az uta- 

 kon 's egyéb televényes helyeken összefutott esővíz barna- 

 vereses , lúgszínií. Az olly helyeken , hol semmi avar , gaz, 

 trágya 's televény vagy valami festő anyag nincs, mint a' 

 nyílt szikeken , a' lúg szőke habzó, síkos tapintatú 's a' 

 víz sokaságához képest könnyebb vagy nehezebb. 



10. §. Szíksó mutat kozása a' természetben a' földön. 



A' szíksó olly helyeken, hol a' föld igen sok kovaföld- 

 ből állván a' föld rétegeibe szíksó van elrejtve, és a' föld- 

 del elegyedve , hosszasan beivott , 's a' föld mélyebb réte- 

 gébe leszivárgott nedvesség után a' föld színén , sőt szinte 

 az avarok' hegyén is kivirágzik (eflorescit). Ezen kivirág- 

 zott szíksó eredetikép igen apró kristálycsoport , melly a' 

 levegőn különösen a' melegen , szélen hamar elporlik (fa- 

 tiscit). 



Az illy kivirágzott állapotban a' föld felső színétől a' 

 szíksó vékonyabb vagy vastagabb kéregben elválik , a' mi- 

 dőn azt legtisztábban lehet sepreni. Az illy szíksó-seprés 

 csak a' sima földön eshetik meg, ugyanazért a' kerékvá- 

 gányok, birka- és marhanyomok azt igen gátolják. 



