a' szíkeü viuék ásvAnv országa. 3") 



mint fölebb már említve volt. — Oka fölebb eléggé ki volt 

 fejtve. 



'S ez már az, a' mit — ^^ eléggé mystice — eflorescetitiá- 

 nak mondanak. Holott az nem egyéb , mint hirtelen fatis- 

 ce/ttiába ment crystaUizátio , vagy még (tán) sedimenfatio 

 is. Melly mivel a' közönségesen ismert testek között főkép 

 csak a' sziksónak tulajdona: csak a' szíksó is szokott tud- 

 tunkra kivirágzani. 



Tehát Ítéletem szerint ezen kivirágzott szíksónak egyik 

 tevő része (a' szenítő) , talán a' chemiai egyesületből elvált 

 meszes agyagos kovaföld helyett (?) a' levegőből járul oda ; 

 és Így nem egészen készen jön ki a' földből , — csaknem 

 oUy formán, mint a' salitrom a' mint formálódik újra meg 

 újra a' már kilűgzott földben. (Most már nem is áskálják a' 

 salitromosak a' szegény emberek szobaföldét , mint régen- 

 ten , — csak kiteszik a' lúgzott földet a' szabad levegőnek , 

 's onnan inpraegnalódik (telik meg) a'fölületén salitronimal , 

 mellyet levakarnak ; 's így az új fölüleg bizonyos idő alatt 

 újra megtelik ; 's így végig, míg elfogyna az egész halom 

 főtt föld). 



15. §. Ellenvetés a' meszes agyagos kovaföld és szíksó che- 

 miai egyesülete' lehetősége ellen. 



A' mész, agyag, kovaföld és szik, mint hasisok. — 

 Két hasis egymáshoz nem vonszódik: és így lehetetlen a' 

 chemiai egyesület. 



Felelet. Mind az agyagot (timsó földet) mind a' kova- 

 földet bizonyos tekintetben lehet savnak (acidum) vagy sav 

 helytartójának venni, — szinte úgy mint a' kovát (silica). 

 Mert lám a' mész is egyesül a' kovával mind nedves, mind 

 száraz úton , (üveg , malter). A' mész és agyag is a' tűzben 

 üveges testté válik : miért nem hát a' mész és agyag itt is "? 

 — azon szörnyű dörzsölődés alatt , (tán nagyobb hévmér- 

 sékletben is) millyenben ezen részek a' most látható réte- 

 gek formálódása előtt voltak , és tán a" szik is alcalescen- 



3* 



