40 I. SZAKASZ. 



le. Vi7,ét nehezen veszti , nehezen szárad. Mindenféle föld- 

 ben van több vagy kevesebb , és így a' szikes földekben 

 is legtöbb pedig az agyagban. De készen a' természetben 

 azt sehol sem találni , csak a' timsóhúl lehet mesterséggel 

 kivenni , és nyerni. 



Az agyag (fazekas agyag, és i'gy nem agyagföld) azon 

 leginkább timsóföldből álló egyveleg, mellyet a' természet- 

 ben többféle módosítással találunk. AH ez 0,580 kovaföld- 

 ből 0,362 timsóföldből , 's többnyire 0,058 vasagból. — Phy- 

 sicai tulajdonságai következnek a' timsóföld physicai tu- 

 lajdonságaiból, mellyeket közelebb láttimk. 



Egy olly majd egészen tapinthatlan két részből álló 

 földben , millyen a' szíkföld , az illő egybetapadásra elég 

 2- 3 századnyi timsóföld ; 's ennél több levén ebből benne, 

 's még az is szíksóval egyesített állapotban ; ha megszá- 

 rad , igen kemény az , 's nagyon összeesik. Ennélfogva na- 

 gyobbacska mértékben a' szikes földön az agyag a' vege- 

 tationak ellensége l Gátnak , cserepeknek , minél tisztább 

 agyag jó. De gátnak homokosabb , kövecsesebb , 's tele 

 vényes agyag is jó. A' szíksó azonban ezt is a' víznek 

 könnyebben olvadható vá teszi. Az agyag melegtartó ereje 

 0,66. 



21. §. Hámok és kovaf öld. 



Háromféle homok szokott lenni , kovahomok , csillám- 

 homok (mica) , és mészhomok. A' mészhomok meleget tartó 

 ereje =1000, a' quarz, vagy kovahomoké =0,950. — Csil- 

 lámhomok a' szikes vidékeken bőven nem szokott találtat- 

 ni , sőt néhol olly sziííken , hogy egy tízezred részét is alig 

 teszi a' szikes tömegnek. Mészhomok is ritkán találtatik, 

 mivel a' mész majd mindenütt tapinthatlan alakban mutat- 

 kozik. A' kevesebbé szikes , és homokos , vagy homok te- 

 rületekben mindazáltal vannak mészkövecsek , vagy görön- 

 gyök borsónyi nagyságtól tojásnyi nagyságig többféle for- 

 májúak , gömbölyegek , hosszűkások és bötykösök. Kova- 

 homok az igazi nyilt szikeken igen szűken, vagy épeanin- 



