42 I. 8ZARAKZ. 



forinatiokori habarékban az apró homokot lígy megrághatta, 

 mint a' mész a' maherke\ éréskor. — 



Tulajdonsága a' kovaföldnek az , hogy finomsága miatt 

 a' száradáskor oUy iszonyú tömötté esik össze , hogy a' le- 

 vegőt magából végképen kizárja , semmi pórusokat magá- 

 ban nem tart , úgy hogy a' késfoknyi vastag száraz lapos 

 földdarabon, a' szájjal keresztül fúni nem lehet; 's így a* 

 gyökerek , mik benne volnának , általa az atmosphaerától 

 hermetice elzárattatnak. Mert minél apróbbak valami tes- 

 tek, annál nagyobb vonszódással is vannak azok egymás- 

 hoz. Ennélfogva a' nedvnek és levegőnek behatását gátolja, 

 a' gyökerek' terjedésének (kivált sok agyaggal és szíksó- 

 val egyesüh e) ellentáll , 's i'gy a' tiszta kovaföld a' vege- 

 tatiónak ellensége. 



A' kovaföldböl 100 rész 250—280 rész vizet tart ma- 

 gában felszíva. Nem alkot szívós testet. Az egész földön 

 ezen földnem legtöbb van. A' quarz , a' feldspath , mind 

 ebből áll. A' palakő (schistus) porából 0,30 rész kovaföldet 

 vett ki Saussure. 



A' homok szenmiel és tapintással kivehető szemekből 

 állj mellynek kicsiny víztartó ereje van, úgy hogy 1000 víz- 

 ből , melly a' homokban van 0,205 gőzölög ki. — Terjedt- 

 sége a' homoknak a' száradással nem fogy. A' levegőből 

 nedvet nem szop , csak kevés savítót ; úgy hogy ez csak 

 0,016 részt vett magába 30 nap alatt, míg a' többi földne- 

 mek 0,153 részt. A' milly szűken van a' homok a' szíkföld 

 felső rétegében , épen oUy bőven van az az alsóbb rétegek- 

 ben ; csakhogy ez nem egyforma mélységre , többnyire né- 

 hány lábnyira, de néhol, mint túl a' Tiszán, több ölnyi 

 mélységre 



Ha a' szíkréteg közt még homok is szvíken van : annál 

 szíikebben és ritkábban a' fövény és kövecseg. De mégis 

 itt ott találhatni (tán erőszakosan oda keveredett) gömbö- 

 lyeg mészkövecskéket is. 



