a' .szikks vidék ásvánv országa. 45 



kor is fentartván magában, viszi magával vissza, a' tó kö- 

 zepe fele , és mind addig el nem bocsátja , mig a' szél le 

 nem csillapodik. A' letett kovaföld és homok helyett pedig 

 ismét űj kovaföld részt vesz föl a' tóban , mellyet ismét le- 

 tesz szélrül a' mondott okból. 



Ebből következik, hogy : 



1) A' tó közepe mindig mélyebb , kopolyásabb a' szé- 

 linél. 



2) A' tó közepe mindig agyagosabb a' szélinél; vagyis: 



3) A' szikkopolya szélén többnyire csupa tiszta agyag- 

 talan kovaföldet találunk. 



Tehát a' földvegyiték kikeresése végett , a' föld rögöt 

 ne a' szikes telk színéről , hanem vagy 3 — 4 újon alulról 

 vegyük legalább. 



De még Így is több helyeken többféle létrész arány 

 mutatkozik még ugyanazon egy határban , sőt egy folyto- 

 nos szik lapályon is. IVéhol azonban általában nem sok kü- 

 lönbség a' telk egész terjedelmében. Néhol a' sziknek egyik 

 széle felé (hol fölül oUy sima , mint a' biliárd asztal , alig 

 legkisebb repedéssel, 's igen fehér színnel) majd egészen 

 tapadás nélkül való csupa kovaföldből; közepe felé pedig, 

 hol barnás , a' felülegnek % részét tevő igen mélyre ható 

 riadásokkal , némelly zöldülő növényekkel iszonyií kemény 

 síkos agyagból láttatik állani. Néhol a' két túlság közti 

 állapat mutatkozik. 'S illy nyilt szikek közül négy külön 

 helyről vett földgöröngy vegyületét előadni elégnek tartom : 

 melly is e'képen van : 



I. 



Egy helység tövében találtató kopasz szikről : 

 0,001 vasacs. 



0,0ő szíksó. 



0,20 szénsavas mészfőid. 



0,08 timsóföld. 



0,64 kovaföld, 

 mellyek mind tapinthatlan létalakok. Ezen kivú'l c4Íllámho- 



