a' szíkks vidkk ásvány onszÁGA. 51 



fölHü lápokból , mellyek ősz felé , de kivált tavaszs7.ai a' föld 

 árjától vj'zzel magokban megtelnek, és végetlen mennyisé- 

 gű vizet izzadnak ki; úgy hogy ezen víz 2 — -3 *s több láb 

 magosságra is fölhág , és illyenkor a' vi'zfektií lapályokon 

 folyó (a' felbuzgó vi'ztől odébb nyomódó) tömeget formál. 

 Van illyen sokfelé, Pél, Apaj, Urbő, Dabas , x\dacs, Izsák, 

 Kalocsa, 's több tőlem nem ismert helyeken innen és túl 

 a' Tiszán. 



3) Folyóvt'znr péld. Duna , Tisza , Berettyó , Zagyva , 

 Körös , vagy más valami áradó víznek a' szikes lapályba 

 ömléséből. De ez nem közönséges minden szikekkel, csak 

 mellyek az áradó folyók szomszédságában vannak , 's fek- 

 vésők oUy alacson , hogy az árvíz azt felérheti. 



26. §. Oka u'fentehhi §§oA elödásának. 



A' fentebbi néhány §bani közönséges agronomicus tant 

 a' savakról, oxydumokról és földekről — ámbár azok nem 

 szorosan a' szikes földek ismeretére vezetnek is , — mégis 

 szükségesnek látám emlékezetbe hozni, azért hogy ezen 

 közönséges tan szerint a' szikesek ismeretére is , különösen 

 a' vegetatio módosodására nézve (a' Ildik szakaszban) 

 egyenesebben juthassunk. 



27. §. A' szikes vidékek vizei, 



1) Folyóvizek. Mivel a' csermelyek és patakok csak a' 

 lejtős vagy hegyes vidékeken lehetnek ; tehát ezeket a' szi'k- 

 lapályokon nem kereshetni. A' nagy folyók, millyek a'Du- 

 na , Tisza , néhol a' szikes tájak szomszédjában futnak. 

 A' középszerű folyók , millyek a' Körös , Berettyó , Zagy- 

 va , Tárna , több helyen a' szikes vidéken keresztül hú- 

 zódnak. 



De annál többek az úgy nevezett erek , mellyek csak 

 áradáskor vezetnek vizet. Valaha ezen ereken többször folyt 

 víz , mikor t. i. a' Duna és Tisza a' kiömléseknek gyakrab- 



4* 



