A* SZÍkKS MUtK ÁSVÁNY ORHZÁtíA. 5'.\ 



ball feles száminál — gazdasági szorgalnuuik hív mutatvá- 

 nyául. Ezeknek vizük kutú szagú. Kendert áztatni jó. 



5) Kútvizek, a' földárja szerint mélyebben vagy felü- 

 legesebben vannak , néha '4 — 1. máskor 3— 4 ölnyire. Vi- 

 zök majd nagyobb részint ihatatlan. Mind azáltal némelly 

 kiítak a' hátasabb helyen, vagy homokosabb tájon, 's ér 

 mellett iható és tűrhető ízű vizek is találtatnak. Ez is azt 

 mutatja, hogy a' föld alatt több apró vízerecskék vannak 

 keresztül kosul, fölebb és mélyebb , mellyek egymással szö- 

 vetkezésben nincsenek , és mellyek több mértföldről jőnek. 

 Általában azért szénsavas mész a' legtisztább ízű kútvizek- 

 ben is van ; és chemico-technicai elhasználásra , péld. serfő- 

 zésre nem oUy alkalmas , sőt rósz. 



0) Forrásvíz, melly a' föld színére fölbugyognak a' 

 szikes vidékeken nincsen , — legfölebb a' homokbuczka al- 

 jában itt ott egy kevés kiszivárgó víz találtatik. — Ugyan 

 ezen tulajdonokért artézi kútnak áshatása a' szikes vidéke- 

 ken kevés reménynyel bíztat. 



28. §. Hegyek és halmok. 



Mivel a' hegyeket a' föld erőszakos catastrophja szül- 

 te, millyen a' szikes tájakon azon vidék kései formatiója 

 után nem jött elő , itt hiába keresnénk ; sőt folytonos 

 domblánczazatok sincsenek. De annál többek a' vak szikek 

 szikes rétegei fölött a' rendetlen homokbuczkák a' Duna 

 Tisza között (lásd 24. §) , mellyek 5 — 10 — 20 öl magasság- 

 ra is vannak a' Duna színén fölül. — De ezen buczkáknak 

 minden rendetlenségök mellett is meg van azon nemű egy- 

 formaságok, hogy legtöbbször hosszúságokkal nyxígotéj- 

 szaktól keletdélnek fekszenek ; melly fekvésekből a' mezők 

 fiai , az alföldi betyárok , ködös időben 's éjnek éjjelén is 

 irányt tudnak haladásoknak adni. Okai e' buczkák azon 

 fekvésének a' szelek , mellyek azon részről fújván legtöbb- 

 iször és legdühösebben ; a' homokot azon irányba szórják és 

 torlasztják. Többnyire a' sok buczkák körűi turjánok talál- 

 tatnak. 



