jVIásoflik szakasz. 



A' szikes vidék nüvényországa. 



31. §. A' szíkföld befolyása a' növények tengésére. 



A' szikes vidékek és földek átalában rossz hírben van- 

 nak a' terméketlenségről. A' trágya ott keveset használ , 

 és igen hamar elenyészik csekély foganata is. A' szikes 

 földet mivelni is nehezebb a' föld keményebb A'olta miatt. 

 Gyökeres gyümölcseik nem ollyjó ízük, póldául a' burgo- 

 nya nagyon szappanos. Fagyümölcseik , mint alma , szilva 

 stb , rosszabb ízűek , mellyeken a' finom ízlésű , szikhez 

 szokatlan inyií ember a* sziksó izt észreveheti. A' fák, szőlő- 

 tőkék csak a' magasabb , homokosabb hátakon tengenek 's 

 ott is 20 — 25 év után legszebb korukban legtöbbnyire kihal- 

 nak. Hüvelyes veteménye kevés , rossz fövő , zsizsikesedő ; 

 ellenben szemes élete , bár nem igen kövér 's bőfizető is , 

 de jó, a' búza úgynevezett aczélos. Füve , legelője sován, 

 néhol a' nyilt szikeken ligetes , vagy annyira kopasz, hogy 

 a' birka sem csipegethet semmit. Ugyan azért a' marhának 

 szűk , de a' birkának egésséges. A' sónak , mellynek adá- 

 sában annak drágasága a' marhatenyésztőket majd átalá- 

 ban fukarkodásra szoktatta , hiját néműkép pótolja. Közön- 

 séges vélemény, hogy a' túl a' tiszai földön (igen televé- 

 nyes) a' marha csak úgy nyalja a' fű gyökereket is , mégis 

 hasznosabb mint a' sovány szikes legelő ; és ott a' birkák 

 a' fű kövérsége miatt hamar vérben döglenek ; midőn a' 

 »/.ikes legelőn a' juh soha meg nem zabál. A' jobb földről 



