a' szíkrs vidkk növény országa. 59 



a) Az csőt könnyen beiszsza.' 



b) A' levegő nedveit beszopja. 



c) A' levegő súlytalan részeitől átjáratik* 



d) A' füldágy nedvét fölszívja. 



e) A' nedvet mértékletesen megtartja. 



f) A' nedvet mértékletesen elbocsátja. Tehát 



g) A' nedvet magában kerengteti (az életmi'íves valók 

 nedveinek vérforgásnak első typiisa). 



h) A' levegő termékenyítő részét elnyeli. 



i) Maga is tart magában termékenyítő létrészt. 



k) A' levegőtől mértékletesen minél mélyebben átjá- 

 ratja magát. 



1) Színe sötét, a' feketéhez közelítő. 



m) A' meleget könnyen beveszi. 



n) A' meleget nehezen bocsátja el. 



o) Összetapadása mértékletes, se' nemigen szívós (tész- 

 tás) mint az agyag , se' nem omlós , mint a' száraz posz- 

 homok , 's még inkább a' csupa televény. 



p) Osszeesése a' szárazságban minél kisebb , vagy 

 semmi. 



q) Dagadása a' nedvben minél kisebb, a' melly két 

 közelebbi tulajdont a' homok és főkép a' televény adja , 

 mellytől nemű érméczességet (elasticitas) kap. 



3) A' földben sok olly savas (acidumos) rész ne legyen 

 melly a' növényeket bánthatná, péld. kénsav, szénsavszesz, 

 hangyasav , etzetsav , phosphorsav , stb. 



4) Semmi ollyas só ne legyen , mellyet a' tapasztalás 

 a' vegetatio ellenséginek ismer , minő a' gálicz (mellyet 

 Ángolországban Davy ügy orvosolt, hogy meszet hintvén 

 bele, gipszet, és ártatlan vasacsot formált belőle) és kese- 

 rű só. 



5) Egyéb sók kis mértékben a' vegetatiónak nem el- 

 lenségei , minők a' salitrom , hiizsó (sal ammoniacum) , ha- 

 mtisó , szt'ksó y glttuhersó , konyhasó. 



6) Az égető alkálik és földek, mint me'sz, ammoiiium, 

 hnmag (káli) , szt'k (nátron) , kis mértékben nem ellenségei 



