A SZIKKS \ U)KK .NŐVK.VY OHSZÁGA. 61 



igen kovaföldes, annyival kevesbbé csupa kovafőid vagy 

 agyag ne legyen. 



10) Vizfakadékoktól (vadvíz) és föld árjától ment le- 

 gyen. 



V ''1) Cli'mája azon növényhez illő, mellynek abban czé- 

 ÍTinkhoz képest termeni kell. 



33. §. A' jó főid keveréke arányú. 

 ■ i .if.U .1 .bs.ri ..\-,ííi .l.j,-. 



Micsoda idomzatban kellessék már a' föld távolbi, és 

 közeibi elveinek a' keverékben lenni: az sok körülmény- 

 től függ. De még is közép számolással: . . 



í) A' límsof öld yha az egész sok apró tapinthatlan ré- 

 szecskékből áll , akkor elég igen kis mértékben , t. i. 0,05 

 -0,01 , vagy még kevesebb is. - Az agyag, (kovafölddel 

 vegyes tuusóföld) 0,3-0,2. Lásd tulajdonauól a' 19dik §t. 



2) A' kovuföld (Lásd 20. §) lehet 0,40—0,02 rész. 



3) A mázföld is (kivévén ha kő az) tapinthatlan alak- 

 ban jelenik meg a" föld között , és lehet a' jó föld keverék- 

 ben 0,00—0,02. — Lásd tulajdonairól a' ISdik §t. 



4) Televény is tapinthatlan és lehet a' jó földben 0,05, 

 vagy kevesebb és több is. 



5) Vasacs lehet 0,001, vagy még kevesebb és több is 

 — sőt tán el is maradhatna a' termékenység csökkenése 

 nélkül. 



Ezen 5 tapinthatlan létrészeken kivi'íl múlhatatlanul 

 .szükséges a' jó földben tapintható rész is , és pedig a' leg- 

 nagyobb részt 0,9-0,5 ez tegye ! ekkor lesz illő podianyó- 

 ságú a' föld. E' pedig lessz : 



6) mmok, melly ha öregebb, /öW>í^, ha még öregebb 

 kövecseg. ' 



Ezen előre tett közönséges agronómiai jegyzetek után 

 nézzük a' többfele jó termő földeknek mások által tett vegy- 

 bontásait , hogy azok mintegy mértékül szolgáljanak a'saí>- 

 kes, de minden egyéb földek vegyjének is megitélésében. 



