68 II. .SZAKASZ. 



A' homok — — — — — __ V 

 'S e' szerint a' közönséges jó föld niinteg^y % 

 (mert az agyag kevés , a' homok [a' keverék arányához 

 képest] sok a' jó főidben), 



Thaer is azt állítja, hogy a' föld termékenysége, főkép 

 annak víztartó tehetségétől függ. De azt én nem gondol- 

 nám, mert a' keserűföld (melly ellen Angliában annyi a' 

 panasz) elég lassan gőzölgi ki a' vizet. 



4) Az atmosphaera savítójút minél könnyebben, és 

 legnagyobb mértékben «g'^« be. Ezt főkép a' televény teheti. 



5) Agya is porhanyó , legalább porosiis legyen , hogy 

 a' hosszabb gyökerek (mellyek talán csak nedvet szívnak) 

 abban 1 — 2 — 3 's több talpnyira is mehessenek. Nevezete- 

 sen seimui meg nem hasadozott, egy tömegben levő kemény 

 réteg (agyag vagy márga) közel a' földbőr alatt ne legyen. 

 Még az összevissza hasadozott' kőszikla, és legtisztább te- 

 levénytelen kavics is tűrhetőbb a' kemény tömött agyagos 

 kovaföldnél. 



37. §. Pethe ítélete a' földrészek arányában. 



Az agyag é& faxekasagyag (több tinisóföldii, mint az 

 agyag) magában nem plánta termő föld. Sőt : 



Ha a' föld bőrében 0,3 agyagnál több van , már nem szán- 

 tani való. A' többi résznek főkép homoknak, vagy köve- 

 csegnek, mésznek, 's más különböző nemű földnek kell 

 lenni. 



Beaume a' párizsi földben 0,375 {=)s) agyagot mond. 

 De Pethe ezt iszonyií szántatúnak mondaná ; 's tapasztalá- 

 sa után tagadja az agyagnak azon nagy mennyiségét , 's ál- 

 lítja hogy 0,25, legfölebb 0,3 agyagnál nincs benne több, 

 annyival kevesbbé 0,37 és % , melly keverék épen mivelhet- 

 len lenne. Kétség kivül rosszul ment végbe Beaume keze- 

 lése ; 's agyaggal a' homoknak jó forma része is átszürcsö- 

 lődött. 



Ha az agyagos földben kelletinél több agyag van , 



