V SZIKKS A lUtK NÖVK.W OUSZÁGV. 77 



oU lehet \os/edelmes, hol épületek volnának útjában a' «zi- 

 kes telken, vagy a' hol gátakat, töltéseket seprene el. 



43. §. Áradás haszna. 



iNincs olly veszedelem, nincs olly káros dolog, luelly- 

 nek egy kis haszna is ne volna : így vagyunk a' vj'zárral is. 

 Hasznai ezek : 



1) A' szikes telket jó földdel, homokkal stb. heiszapol- 

 hatja, kivált ha az ember az első zavaros rohanáskor akar- 

 va segj'tné azt a' szikes lapályba. Mikép történhetnék ez? 

 a' körühiiény a' tan/tó mester. 



2) Halat hoz a' szikes telkre , mellyet midőn u' vj'z 

 visszavonulni akar, nádkeritéssel el lehet a' visszamenéstől 

 tartóztatni. — A' szikes táji emberek az ingyen jött halnak 

 jobban örülnek, mintha ezen lapályos földjök a' helyett 

 termőre fordulna. ' 



A' szikes vidék növények tekintetéből. 



44. §. Szt'kes vidék 7iöve'nyei. 



IMivel többféle szikek vannak, mellyek szikességökre, 

 a' szikréteg mélységére , felső réteg televényességére stb. 

 nézve különböznek : a' szerint a' többféle növények is több- 

 félekép diszlenek. 



1) A' vakszi'keketi , mégpedig: 



a) hol vastag homokterület (buczka) van fölül. Itt tűr- 

 hetően diszlenek a' «:!/rtr/rt>4 , — különösen a' fehér levelűk, 

 mellyek itt ott magokban is származnak ; szöszös-rekettye 

 (genista ovata), továhhÁ' h" homoki fűz , ákász , (néhol bo- 

 rostyánnak is mondják) — Ha az illy buczkák gyakran trá- 

 gyáztatnak, szorgalom által itt ott polyvtis füvek is,péld. jó 

 széna adó perjefü (tritic. repens) teremhet, 's igazi kaszáló- 

 vá válik, sőt a' rozs is megterem benne. Továbbá szulö , 



