a' SZÍKKS VIDfciK NtivtXY OKSZÁGA. 79 



szereti. Az úgy nevezett szikszéna h' véknyabb földbőrű, 

 's laposabb helyeken van. 'S ez egy kissé hamvas színű 's 

 mind csupa perjeforma csenkeszből (festuca poéformis) áll, 

 legkisebb keveréke nélkül a' virágos füveknek; millyek 

 volnának a' vicia, trifoliuni , ovobus, astragalus, lotus^ 

 trigonella stb. nemek. 



Továbbá az illy igen vékony földbőrű szikesek égetős 

 természetűek levén : több a' szikes pocsolyából kiálló gö- 

 röngyökön , dombos helyeken a' tavaszi napnak legelső éb- 

 redésére már virítni kezd a' fű (közönséges szólás szerint : 

 „meghajtja a' szik a' füvet") 's a' birkának, ha nem ha- 

 rapni, legalább csipkednivalót hamar szolgáltatnak. 



2) Nyilt szikek igen csekély vagy semmi televénynyel, 

 hol a' most mindjárt mondandó növényeken kívül alig van 

 valami , úgymint : ( festuca ovina ) juh - csenkesz ; orvosi 

 szíkfű (matricaria chamomilla) ; hosszúhímű tarsóka (thlas- 

 pi perfoliatum) , sziki lelleg ( statice limoniiim ) ; telekes 

 libatopp (chenopodium urbicum) ; gáti libatopp (chenopo- 

 dium muraié) ; fehér és gyászos szaka (sedum album és 

 atratum) ; tajték kocson (tramella Xostoc). 



Ezek közül a' csenkesznek és szikfűnek van néuű 

 haszna: a' többiek még előttünk haszon vehetlenek. — A' 

 szíkesebb tócsákon az úgy nevezett matéria pristleyana sem 

 terem meg , sem a' conferva. 



Megjegyzésre méltó , hogy gyümölcse a' milly kevéssé 

 finom ízű a' szikes vidékeknek: az a' körül gyűjtött mé- 

 zük a' méheknek annál kellemesebb , finomabb , — úgy 

 hogy bátran lehet két olly értékűre tenni , mint az erdei 

 mézet : hihető azért , mert : 



1) Mérges növények a' szikes vidéken igen igen ritkák. 



2) Egy virág sincs árnyékban , a' fák szűke miatt. 



3) A' meleg nagyobb lévén, mint az erdős helyen , 's 

 a' föld is hevesebb a' szik miatt ; a' virágok nedve is job- 

 ban kifőzetik , 's magában a' virágban kidolgoztatik. 



