92 IV. SZAKASZ. 



bérlőknél, nem mondhatni hogy nem elég belátással a' 

 gazdasági tudományba. De közönségesen szólva , a' köz- 

 nép azt, kivált a' szíkesebb helyen nem elég szorgalom' 

 mai lízi , és mondhatni inkább csak a' szalmájáért , vetni- 

 való magért, és házi szükségre, mint pénzelési eszközül. 

 Ennek oka alkalmasint a' szemes életnek legtöbbször ala- 

 csony ára , 's az Alföldön a' termés csalékony volta , de leg- 

 főbb az erdők híja, melly miatt a' trágyát, ezt a' földmive- 

 lés aranybányáját el kellvénégetniök, nem marad földjavító 

 eszköz, javi'tatlanul pedig a' föld csak sóvárog, ha csak 

 idő vesztegetéssel a' föld időnként nem annyira pihentetik, 

 mint hevertetik (három calcaturalis gazdálkodás). 



A' rétek igen szenvednek a' sok turján-víz , 's még 

 inkább esővíz által, canalisok nincsenek , 's így néha kel- 

 letinél több vizök van , holott máskor a' szárazabb időben 

 annak igen is nagy sziíkit látják; 's e' szerint mikorra a' 

 vízi füvek megerősödnek , gyökeresednek : bekövetkeznek 

 a' száraz esztendők , 's azoknak gyökerei kiszáradnak, és 

 nagy bajjal , több évsoron keresztül tud szorgalom nélkül 

 a' száraz fajta fű bekapni, 's gyökerezni. 'S midőn ismét 

 már a' lóher perje , cseakesz , 's több efféle füvek díszleni 

 kezdnének, jön a' 'nagy hó, mellynek levét a" szikes réte- 

 gek egész nyáron át sem iszszák el , — vagy a' föld árja , 

 melly esztendőkig is eltarthat , stb. Mi okon a' szikes vi- 

 dék terjedelméhez képest az emberek annyi füvet nem ter- 

 Hiesztenek, 's industria nélkül nem termeszthetnek, mint 

 a' természettel boldog vidéken. 



Luczernával 's lóherrel is csak a' magasabb homoko- 

 »abb és e' mellett kövérebb földeken boldogulnak. Több 

 helyeken pusztulva 's bitangban hevernek a' luczernásnak 

 fölárkolt földek, mivel a' vékony földbőr alatt 1 — 2 arasz- 

 nyira már szíkföldréteg lévén, silányon tenyészik az , 's idő 

 előtt kivész. — A' bükkönt ritkán , a' mohart még ritkáb- 

 ban használják. 



Egyébiránt a' mag -félék, mellyeket terniesztenck, 



