a' SZÍK'KS a IDKK KMIiKIÍl.AKOSAI. 105 



5) Inak [lassivus gyúladása és ebből következő zsugo- 

 rodás. 



6) Belső taknyos hártyák bajai az órban, torokban stb. 

 's az onnan eredt órcsont szú (ozaena). 



7) Máj dugulás és keményedés , sőt kövesedés , annak 

 ezer következéseivel , millyek a' sárgaság , epekő , hasvi'z- 

 kór, hysteria, fehérfolyás, aranyér, soknemií görcsök, 

 szorulás , szélütés fúladozás stb. 



Vannak azonban acutus betegségek is, de ezek is majd 

 nünd epés characterüek. Hlyek : 



1) A' gyermekek fogjövési bajai, mellyek mindig ki- 

 sebb nagyobb mértékű sympathicus agylobbal járnak: melly 

 agy a' májjal igen szoros összeköttetésben és sympathiában 

 levén , rendesen a' betegek ebben epés ürülést nmtatnak ; 

 's mellette néhány óra , vagy náp alatt az halálos lehet. 



2) Epés láz , melly a' szikes vidékeken igen igen ha- 

 mar rothasztó charactert ölt fel , nie ilyet patics/iak uíonda- 

 nak. Ez néha apróbb vagy nagyobb bolhacsi'pés forma , vi- 

 lágosabb vagy sötétebb veres fotókat mutat — de néha épen 

 semmi jele a' bőrön nincsen. 



64, §. A' sztkes vidéki betegségek aetiologiája és 

 terme'sxete. 



A" melly idült és forróbetegségek az előbbi §ban elő- 

 számláltattak azoknak első főfő oka rendesen a' sűrű sze- 

 nes (siílyös) vér. 



Ezen vérsürüse'g már a' kis gyermekben 's még az 

 anyaméhben megvetheti alapját, a' mennyiben a' tüdők po- 

 siti\ais munkájának még el nem kezdődése miatt , a' máj- 

 nak kell a' vért negative oxydálni ; 's ha az anya sűrű vé- 

 rű, hihetőn a' magzat is az ; 's j'gy a' magzat májának két- 

 szerte több munka jut , mint az egészen piros vérű anyák 

 kisdedénél. '!S i'gy a' mellyik magzatnak olly jó erős alko- 

 tása van (tán még az ázsiából került jó faj szembetűnőbb 

 kifejlése , \ agy valami szerencsésebb órai fogantatás miatt) 



