Jll IV. SZAKASZ. 



mátiában és Norvégiában az ottani clinia által. — Ha tehát 

 ezen bajok a/, okszerű gyógyításra nem akarnának tágulni : 

 legtanácsosabb hegyes , künnyű levegőjű és climájú vidék- 

 re vinni húzamosb időre a' betegeket. 



'8 ezeknek gyógyítása is legtermészetesebb legszapo- 

 rább a' hólyaghiizó tapasznak gyakori alkalmazása által a' 

 nyakcsigára, térdre, néha közel a' kitűnő bajhoz, 's néha 

 egészen rá. 'S ez nem csak helybelikép, 's annyiban hasz- 

 nál , a' mennyiben a' csuklókban , órban , térdben , torok- 

 ban stb. levő (akarminő fajta) lobot antagonistice és elve- 

 zetőleg kisebbíti, hanem annyiban is, mennyiben a' bőr 

 munkásságát fölemeli. 



Másik útja a' gyógyításnak , a' máj és annak segéd 

 műszerei fiormá/iyozásábau áll, mit akármellyik rationalis 

 orvos végre fog tudni hajtani. 



Itt van helye a' füstölésről is szólani , melly gyógymód 

 a' szikes vidéken igen elhatalmazott, és mellyet valóban 

 íi' rettentőségig hatalmasnak mondhatni. Ragaszkodnak 

 ehhez a' közönséges emberek, mert : 



A) O előttök az orvoslás cí«rfrtíeüeí, mellyhez nem ész, 

 hanem valami természetfeletti varázs erő kell, mellyet az 

 oktalan emberben könnyebb föltenni, minta' tanultban. 



B) Xémelly tekintetben kevésbe láttatik kerülni. 



C) Kedvez a' rendetlen oktalan ember kényelmének ; 

 mert nem kell gyógyszert bevenni ; pedig ez nem utolsó do- 

 log a' közönséges ember előtt , ki életében a' tarhonyánál, 

 szalonnánál, kásánál, húsnál egyebet alig evett. 



D) A' füstölés következése (akár jó akár rósz) szem- 

 látomásti. 



E) Azon balvélekedés uralkodik a' szikes vidéken, 

 hogy ha az ember halálra való , meghal , ha életre való, meg- 

 gyógyul a' füsttől. 



F) Minthogy a' füstölés tilalmas , tehát a' pór nép job- 

 ban ragaszkodik ahhoz , ezen monda szerint : „nitimur in 

 vctitmn". 



(í) Kik lőle akár rögtön , akár néhány iinp alatt meg- 



