MELLYEKRE NINCS ELÉG FIGYELEM. 13 



ne e növény. Szadler IV. 18. — 6. 12. Wagner 25. 65 1. 

 30. 31. 77. 78 rl. 



7. Bojtorján (Arctium). 



Ezen , az összetett vira'gok csala'dához tartozó növény- 

 nembül több faj gyökere gyűjtetik meg , főleg a pókhálós 

 lojíorjá/te és a keserű lapiie , orvosi használat végett. Min- 

 denik növény, főleg az utóbbik , igen elterjedt, s ár- 

 nyas , nedves helyeken terem erdőkben , bokrokban , gye- 

 pükben sth. 



E két éves növények gyökere hengerű, rendesen a 

 közepétől kezdve elágzó , egy lábnyi hosszú és hosszabb, 

 itt ott rostokkal takarva , kiviil feketés , belül fehéres , 

 taplós szövettel. A pókhálós bojtorján szára fix nemű , 3— 

 4 lábnyi magas, vastag, erős, csikós, szőrös és ágas. A 

 levelek szivformák , hullámosak , nyelesek , apró szúró fo- 

 gakkal megrakva; az alsók igen nagyok, lábnyi hosszúk 

 és hosszabbak is, fél olly szélesek; a fölsők kisebbek, 

 tojáskerekek , s nem olly hosszú nyelüek , oldalvást és 

 az ágak végein állók. A virágok majd ernyősen ülnek 

 együtt. A csésze kis dió nagyságnyi , golyóidomű, pók- 

 háló idomú nemezzel takarva , lepcsényes , hegyekön ho- 

 rogmódra visszahajló lándsaidomu pikkelyekből álló. Bok- 

 rétája összetett , csöves , tojásidomu veres. 



A keserű lapu b. főleg abban különbözik amattól, 

 hogy levelei fogasak és csészéje meztelen. 



A gyökérből Magyarországon 200—250 mázsa kelhet 

 el évenként. 



Szadler VI. 24. 25. Wagner 21. 184 1. — 25. 224 rl. 



8. Bóka (Astragulus). 



A szokottabb bókafajok közül a száratlan bóka terem 

 Magyarországon. Ez évelő növény, a pillangósak csalá- 

 déba tartozó , napos füves halraokon nevekedő , és hosszú, 

 szívós, sokfejű hengeres gyökérrel biró, szár nélkül lé- 

 vő. Ugyanis közvetlenül a gyökérből , hosszú szőrös nyé- 



