MELLYEKRE NINCS ELÉG FIGYELEM. 15 



szás petések , ftírészesek és pillásak , alapon egy , több- 

 nyire ha'roma'gu tövissel támasztva. A sárga virágok má- 

 jus és júniusban jelennek meg, a levélcsoniókból erednek 

 és ékes csüngő fürtöket képeznek , mellyeknek szirmai 

 aprók s alapjokon narancs szinii mirigyekkel birnak. A 

 gyümölcs hosszúkás gömbölyű bogyó. Gyümölcse hajdan 

 gyakran volt orvosi használatban , s főképen a belőle ké- 

 sz/tett szörp igen kellemes savanyáért, most már, ámbár 

 méltatlanul , majd egészen kiment a divatbul. Ezen cser- 

 je gyöke 17 — 18 procentot bir egy szép tartós sárga fes- 

 tékbűi , s arra látszik rendelve , hogy a nagy mennyiség- 

 ben külföldrül behozott curcuma gyökeret pótolja, mire 

 igen alkalmatos. Szadler XIV. 5. 



11. Bordalap (Scolopendrium) 



A szarvasnyelvii bordalap (Scol. officináié) a lopvanő- 

 sző növényekhez tartozik; 1 — 1!'2 lábnyi hosszú, rnvid- 

 nyelű , 2 ujnyi széles, nyelvidomú, alapon szívidoműlag 

 kimetszett, épszélű, kissé hullámalaku, hegyes levelek- 

 ben (lomb) jön elő , — közép bordájok verhenyes szőrű , 

 gyümölcs halmazatai számosak, közegyenüek, kettesével 

 állanak egymás mellett. A szarvasnyelvű bordalap majd- 

 nem egészen kiment az orvosi alkalmazásbul , de üjolag 

 fel kezd kapni. Nálunk jelenleg évenkint mintegy 50^ 

 60 mázsa szükséges. A magasabb hegyi vidékeken főké- 

 pen a Kárpátokon nagyon terem ezen növény, a lapályo- 

 kon pedig egészen hiányzik ; ez okbul kereskedési cikk 

 válhatjk belőle. Szadler Xll. 19. 



12. Boróka (Juniperus). 



Ezen nembűi két faj használtatik orvosilag, úgy mint a 

 gynhgfenijü b. ( Jun. communis , borsfenyő , töviskefenyő, 

 aprófenyő) és a szabini h. (Jun. sabina. Nehézszagú bor. 

 ciprusfenyő, lóciprus). Az első és általánosan ismert faj, 

 t. i. a gyalogfenyő b. , főképen a népi orvoslatnál játszik 

 szerepet, de különös fontosságú, a bogyóibúi forrás ál- 



