18 MAGYARORSZÁGI TERMESZTMÉNYEK 



izein örvidomulag rostokkal takart gyökerű. E növény szá- 

 ra 2 — 5 lábnyi magas, vastág, hiú, sima , barázdás, ide 

 oda hajlott, igen ágos, terebély. Levelei igen nagyok, 

 elállók, szélen hártyaalaku csi'kos levélbiivelylyel. Az al- 

 só levelek háromszor tollagosak , a levélkék sokszor osztot- 

 tak és fogasak. A felsők többnyire kétszer tollagosak , a 

 levélkék kiterjedtek, tojásdadok, bemetszve fogasak. Az 

 ernyők nyelesen oldalvást állanak a levélzugokban és az 

 ágak végein; az ernyőcskék igen süriíek. A virágok fe- 

 hérek , a kögéi kisebbek a többieknél, de mind terméke- 

 nyek ; a szirmok visszás tojásalakuak , kiszéleltek , befor- 

 dult karélyokkal. A mag peteidomu , sima, könnyűden 

 bordás, a két nővel és az ötfogu csészével koszorúzva. E 

 növény június és júliusban virágzik , magva september- 

 ben érik meg. 



A vízi h. (Ph. aquaticum) magva a gyógytanban fő- 

 leg az állatiban használtatik. Mintegy 5 — 6 száz font megy 

 föl. E növény szabadon terem hazánkban, de nem igen 

 fordíttatik haszonra. Szadler XIV. 11. Wagner 102 lap. 

 122 rj. 



15. Bürök (Conium). 



Orvosilag az igen kellemetlen szagú mérges büdös bü- 

 rök használtatik. Ez kétéves ernyős növény, fehér, orsó- 

 alak u , alant elosztott, kissé rojtos gyökérrel. E növény 

 szára felálló, 3 — 7 lábnyi magas, sok águ, gömbölyű, 

 hiú, sima, szőrtelen, gyöngén csikós, világos zöldszinű, 

 és mindenütt, főleg az alsó részeken, valamint csatorna- 

 alakú sima levélnyelei is , veresbarna foltokkal birnak. Le- 

 velei , főleg az alsók, igen nagyok, hosszuk, váltogatok, 

 kissé puhák, többször összetettek, vastag hosszú levél- 

 nyelekkel, mellyek alapon szélesebbek, hüvelyfélék és 

 csikósak. A levélkék aprók , lándsások, tompák, bemetsz- 

 vék, simák, fölül sötétzöldek, kissé fénylők, alant hala- 

 ványzöldek előálló középbordával. A legfelső levelek ren- 

 desen ellenesek, és kétszer tollagosak. A virágernyők igen 



