MELLYEKlltí NINCS ELÉG FIGYELEM. 19 



számosak , az ágak hegyeiből és a levelek szegleteiből jő- 

 nek elő; az ernyők és ernyőcskék sok sugárnak, vala- 

 micskét laposak: a szirmak fehérek, behajlott szividomu- 

 ak. A köz ernyőburok mintegy hétlevelű, hátra hajlott, 

 levélkéi lándsások , bőrszélüek ; a magánburok levélkéi 

 csak egyik oldalon állanak s néha összenőltek. E növény 

 igen bőven terem a miveletlen száraz helyeken, roindombo- 

 kon , utakon , ó falakon , gyepükben stb. 



A hüdös hiirökhiil (Con. maculatum, nagy b. bőrök, 

 sipfii ) a teljes növény használtatik , a virágzás előtt gyűj- 

 tetvén be ; divatban van a belőle készített kivonat is , nielly 

 gyakran rendeltetik. De minthogy e növény mindenütt ta- 

 láltatik s a gyógyszeres maga gyűjti , kereskedésbe nem 

 igen alkalmas. Szadler IX. 20. Wagner 82 lap. 99 rl. 



16. Búza (Triticum). 



E nembú'l főképen a tarack h. (Tr. repens , perje , lá- 

 bas perje, buzalevelű fű, ebgyógyitó fű, tarack) jövend 

 itlen magyarázat alá. A tarack huza polyvás fű , melly, 

 mint igen alkalmatlan gyom, nagy mennyiségben terem a 

 szántóföldeken, kertekben, utakon stb. E növény gyö- 

 kere hosszú , puha , fonalidomú , szalmaszálvastagságu , 

 vonatolt, a föld alatt vizegyenüleg mászó, ízes, minden 

 gyürűjébűl rostokat és szart hajtó. Szára fűnemű , 2 — 4 

 lábnyi hosszú, fölálló, vagy alant behajló , kerek , csikós, 

 sima. Levelei vonalidomuak , valamennyire szélesek , itt 

 ott kissé szőrösek. A füzér két soros. A füzércsék sokvi- 

 ráguak. A csészeondók és a külső virágondók vonal-lánd- 

 sás alakúak, hosszan hegyesek vagy kalászosak. E nö- 

 vény gyökere gyógyszerül használtatik , s évenként 350 

 —400 mázsát emésztenek föl belőle hazánkban. Azon 

 nagy bőség, mellyben e növény, főleg a szántóföldeken 

 találtatik, teszi, hogy ára mindegyre csekély, de azt még 

 is megérdemli , hogy a gyökér gyűjtessék. 



E gyökérben nagy mennyiségű sajátszerű cukor van , 

 melly forrásra alkalmatos. E bőség akkora, hogy a gyö- 



