20 MAGYARORSZÁGI TERMESZTMÉNYEK 



kél- 100 része 20 rész elég sűrű szörpöt ad , niellybcn alig 

 van 10 rész száradt cukornál kevesebb. Nem is szenved 

 kétséget , hogy ezen lelemény érdemében a perjébiil jöve- 

 delmesen Tehetne szeszt gyártani. 



A közönséges bu/a is megemlítendő itt, a mennyiben 

 szalmája igen kiterjedten használtatik a szalmakalapok 

 fonására, mellyek eddigelé Olaszországbul és Schweizbul 

 hozatnak be. Hogy a szalma lágy, hajlékony és finom 

 tárgyak készítésére alkalmatos legyen , a termesztés és mi- 

 velés módja által eszközölhető. Finom búza szalmát épen 

 ellenkező utón nyerünk, mint a melly bő termést szerez. 

 Erre a célra kövér, jól szántott, trágyázott föld, amott 

 pedig sovány, homokos vagy köves föld szükséges. Ha- 

 sonlót mondhatni a rozs és zab szalmájárul , melly a fön- 

 nevezett célra szinte használtatik. Szadler II. 5. Wagner 

 155. 1. 187. rl. 



17. Buze'r (Rubia). 



Ezen , a csillagosak családába tartozó növénybül két 

 faj termesztetik , mellyek igen kiterjedt iparágat képez- 

 nek, t. i. 2l pirost tó h. (Rubia tinct. buzér, pusér, buzér- 

 fií, pirosítófű) és a külföldi b. (R. peregrina). Az első dé- 

 li Európában termesztetik, a másik Spanyol országban, ke- 

 leten és déli Franciahonban. 



\ pirosító h. évelő fií, hengeres, mászó, kissé rostos, 

 kivül sötétbarnapiros , belül sárgáspiros gyökkel. Szára 

 négyszegű, 2— 3 lábnyi magas, mászó; apró, merev, hát- 

 ra hajlott fulánkokkal süriín takarva. A levelek a szár 

 bütykei körött négyével— hátával állanak, az ágakon kör- 

 vesen ; tojás-lándsás alakúak , merev- , hegyes- nyeletle- 

 nek , a szélen és háton apró finom fulánkokkal rakva. A 

 virágok laza csomókban állanak: a bokréta egyszirmu, 

 harangidomu, kicsin, 4—5 hasábu, halvány sárgás zöld. 

 A bogyó fekete , egymagvu. Szadler III. 1 2. Wagner 98 

 1. 117. rl. 



A külföldi h, abban különbözik az előbbitől , hogy szá- 



1 



