i4, MAGYARORSZÁGI TERMESZTMÉN YEK 



vegytant jobban megkérdezték volna , melly azonnal azt 

 felelendé, hogy a tulajdonképi indigó növények , mellyek- 

 bül a keletindiai indigó készíttetik , harmincszor annyi 

 indigóval bővelkednek, mint a mi Jestő füvünk; hogy te- 

 hát ezen célra szükséges vagy Kelet-India indigó növényét 

 meghonosítani nálunk, vagy más növényfajt keresni elő, 

 indigodúsabbat, mint a csülleng. 



E növényt azon okbul említők meg itt, hogy újabb 

 időben termesztése igen elhanyagoltatik nálunk, és ide- 

 gen csüllenget vagy izacsot kezdenek behozni hozzánk , 

 melly a magyarnál mivel sem jobb. 



20. Démutka (Thymus). 



Ezen nemnek egyik faja, melly gyógyszerképen hasz- 

 náltatik, t. i. a kakuk d. (Th. serpillum, kakukfű , vad 

 csombor) vadon is igen bőven terem , a másik faj a kerti 

 d. (Th. vulgáris, kedeszfű, démutka, timian, balzsamfű, 

 mézfu , kerti vagy olasz kakukfű) kertekben tenyésztetik. 

 Az első orvosilag elég gyakran , a másik mint fűszer a 

 gazdaságban használtatik. 



A kakuk démutka évelő ajakasvirág , mellynek gyöke- 

 re apró és rostos. Szárai ujnyi vagy kéznyi hosszak, ren- 

 desen a földön fekvők, gyökerezők, de gyakran föl is ál- 

 lók , ágas- , kemény- , fás- fonalidomuak , kerekek , több- 

 nyire barnák, finom, elszórt visszahajtott szőrrel fedve. 

 Az apró ellenes levelek tojásdad hosszúk, tompák, majd 

 simák, majd szőrösek, alapon mindig pillásak, alant pon- 

 tozottak; a melléklevelkék igen kicsinek, lándsásidomu- 

 ak , visszahajtottak. A virágok a szár hegyén állanak ör- 

 ves fejekben , világos bíborpirosak , ritkábban fehérek. — 

 Szadler II. 10. Wagner 16. 1. 19. rl. 



A kerti d. abban különbözik az előbbitől , hogy szá- 

 ra fölálló, igen ágas, tojáshosszu , visszagöngyölt, pontos 

 és kopasz levelekkel; a virágok pedig az ágak végén nye- 

 les, tizvirágu távolálló örvekben vannak. 



Mindenik növény fűszeres és égvényes olajjal bir. 



