MELLYEKRE NINCS ELÉG FIGYELEM. 27 



mellyek a legjobb dohányfajtákhoz számítandók. Lehet- 

 séges még ezen termesztési ágat sokkal nagyobb fok- 

 ra emelni s a pénzjövedelmet főleg az által szaporítani 

 belőle , hogy nagyobb ipar által olly leveleket is nyerhet- 

 ni , mellyek a külsőkereskedés számára alkahnasabbak. 



A dohánymagban 32—33 proc. zsíros olaj van , melly 

 égetésre teljesen alkalmatos s nálunk könnyen és olcsón 

 volna nyerhető. Wagner pag. 84. Taf. 101. 

 24. Fenyőfa (Pinus). 



Magyarország fölső vidékei mérhetlen nagy fenyve- 

 seket birnak. Ezekben előforduló fajok: bí lucz fenyő i^'i- 

 nus picea, szurkos f.) , jegenye f. (P. abies) , ritkábbak az 

 erdei f. (P. sylvestris) és k veres fenyő (P.Larix), mellyek 

 végetlen hegyterületeket lepnek el. 



Mind e fenyőfajokban olajos gyantás anyag van, 

 melly megtisztítva terpetin név alatt jő a kereskedésbe , 

 s mellybül a terpetinolaj , a fehér és fekete szurok és a co- 

 lophonium (vonógyánta) készíttetnek. 



A mennyiség, melly ezen anyagokbul fölhasználtatik, 

 igen nagy, de tudtomra mindeddig nincs hazánkban egy 

 gyár is fölállítva , mellyben az említett anyagok gyártásá- 

 val foglalatoskodnának. 



Eddigelé e tárgyakat felső Austriábul kapjuk, szinte 

 mint a fenyőfa gyantásabb részeibül vagy a szurokból ké- 

 szített fenyőkormot , melly mint fekete szin vagy festék 

 igen tág használatot nyer. 



Hajóépítéshez örömest használtatik még a hegyife- 

 7iyő (P. montana) , melly szinte bőven terem Magyarország- 

 ban a Kárpátokon) de eléggé nem vétetik tekintetbe. 



25. Gomhorka (Myagrum). 



A magvat go»í5orAa egy éves keresztes virág, melly 

 mezőn és szántóföldeken , főleg homokos tájakon és gyak- 

 ran a kender között nagy bőségben terem gyomképen. E 

 növény szára 1—1 '4 lábnyi magas, fölálló, tompaszegletű , 



