MELLYEKRE NINCS ELÉG FIGYELEM. 29 



27. Higviric (Glycyrrhiza). 



Ezen, a pillangós vira'gok családához tartozó, évelő 

 nenibül két faj használtatik , az édes h, (Gl. glabra) s a tüs- 

 kés h. (Gl, echinata). 



ki édes higviricnak mélyen a földbe nyomuló, erős, 

 fás gyökere van , számos a föld alatt vizszinüleg elterjedő 

 hajtással , mellyek ismét ilj sarjakat bocsátanak. Szára 5 

 — 8 lábnyi, fölálló; levele tollagos , váltogató, levélkéi 

 13—15, tojásképü, hossziídad, tompa. A virágoka levél 

 szegletekben állanak, hosszú füzérekben , mellyek először 

 süniek , azután lazák és majdnem fürtalakuakká lesznek, 

 A csésze egylevelií , csöves , két ajakú , tartós ; a felső 

 ajak három részű, az alsó igen egyszení s vonalidomú. A 

 pillangós bokréta halaványveres , violaszín hegyekkel; a 

 zászló (vitorla) fehér, hosszúkás, a szárnyak elállók, a 

 sajka kétrészű. Csőtéi szőretlenek , hosszudad-összenyo- 

 mottak, s 3—4 sőt több maggal is birnak. Wagner 171 

 lap. 207. rl. 



A tüskés h. abban különbözik amattól, hogy gyöke 

 sokkal vastagabb, néha lí^aujnyi, csőtéje fulánkos, virá- 

 ga golyós (fejes), állevelkéi lándsásak , toUaglevelkéi mi- 

 rigypontosak. Szadler XII. 10. AVagner 171. 1. 208 rí. 



Igen sok édes gyökér emésztetik fel , de még nagyobb 

 mértékben használtatik az úgynevezett medvecukorhoz, 

 mellyet Olaszhonban , nevezetesen Calabriában , Siciliá- 

 ban és más országokban is gyárilag készitenek. Az édes 

 higviric kereskedésben találtató vékonyabb gyökerei , mely- 

 lyek az austriai tartományokban igen kelnek, s belőlök 

 Magyarország is 1000 — 1200 mázsát fölemészt, egyálta- 

 lában Szilézia és Morvában tenyésztetik , főképen Znaim 

 vidékén. 



A vastagabb gyök, melly meghámozva, s azután föl- 

 szelve adatik kereskedésbe, a tüskés higvirictűl jő, s Orosz- 

 országbul hozatik be. 



Az austriai tartományokba évenkint közel 1200 má- 



