AZ ÁSVÁNYORSZÁGI ÉRDEKES TÁRGYAK. 67 



gyarországban az ipar, az ásványgazdagsa'g fölhasználatá- 

 nak tekintetében , és a tudományok mostani állásánál fog- 

 va, mi teendő marad neki hátra? 



Az ásványgazdagság kémleleténél a régibb íölosztást, 

 ha bár tudományos elv híjával van is, tartandom meg, és 

 pedig azon okbul, mert ismeretesebb, és könnyebben fel- 

 fogható. Miszerint tehát először is az ércek, azután a kö- 

 vek és földnemek , majd a gyiilékony testek , utóbb a sók 

 és savanyak , végre az ásványos vizek jövendenék vizs- 

 gálat alá. 



a) Ércek. 



l) Arany és ezilst. Ismeretes dolog, hogy az arany és 

 ezüst előállitása korunkban sokkal kevesebb haszonnal jár, 

 mint hajdan történt, főleg Mária Theresia idejében, és 

 hogy ennek okát a bányászat lomha üzésében véljük fölta- 

 lálni. En azonban nem ezt hiszem a dolog tulajdonképi 

 okának, sőt meg vagyok győződve, hogy az ok sokkal 

 mélyebben fekszik, de itt is lehet segíteni a dolgon. 



Kinek alkalma volt Magyarország bányavárosait be- 

 utazni, az észre is vette, hogy a bányászat nagyobbré- 

 szint a régi telepzeteken űzetik , és hogy igen kevés ugy 

 nevezett ,, remény mivelés" történik; de egyszersmind ar- 

 rul is meggyőződhetett, hogy az illyen e telepzetekbeni 

 mivelés nem csak azáltal , hogy ezek részint ki vannak me- 

 rítve, s ez okbul szegényebbek is lettek, hanem azon ok- 

 bul is kevesebbé vagy alig jutalmazok, minthogy a fölho- 

 zás nehézsége, a gépek alkalmazása, a nagyobb munka- 

 díj és idővesztés a kiadásokat rendkívül emelik. 



Azon okbul , hogy egyes régi menetek elszegényed- 

 tek , senki sem fogja azt vitatni, hogy Magyarország ne- 

 mes érceket rejtő hegyei ki vannak men'fve ; minden do- 

 loghoz értő tudja, hogy magok azon hegyek, mellyekben 

 nálunk arany- és ezüstbányák vannak , sok évezredekig 

 kizsákmányolhatlanok , és hogy kíszámithatlan kincseket 



