68 AZ ÁSVÁNYORSZÁGI 



bírnak. Ki előtt ez képtelenségnek látszik , csak veasen 

 pillanatot Magyarország geognosticai helyzetére. 



Tudva van, hogy az arany és ezüst Magyarország- 

 ban leginkább a zöldkőporfyrban , ritkábban a trachites 

 képzetben és a gneiszban található ; de az arany azon fö- 

 lül több vizek állal is hordatik, minő a duna, garan, ipoly, 

 és mások. 



A trachit-kőneni , mellyet Beudant, kinek munkálko- 

 dásai Magyarországra nézve e tekintetben igen fontosak , 

 Porphyre-molaire-nak nevez, és nemes érceket rejt, a Ga- 

 ran jobb partján vagyon , Új-Bánya között és Pila felé nyú- 

 lik , hol a zöldkőporfyr kezdődik és szinte nemes ércek- 

 'kel bir. 



Ezen kőnemet (Gebirgsart) újra föltaláljuk , nemes ér- 

 ceket bírva , Telkebányánál. Dercsényi a Beregszász kö- 

 zötti Trachytben is találta a nélkül , hogy mivelésre érde- 

 mesnek tartaná. Ezen kivú'l a mondott hegyfaj a fölhozott 

 vidékeken kivűl, máshol is elég bőven találtató. 



Diumbier hegyvidékén, nevezetesen a Certowa Szwad- 

 ba magas hegy mindenik oldalán, és pedig egy részrül Ja- 

 rabában Zólyom, más részrül Boca s Magnrkában Liptó 

 vármegyében a gneisz réz és dárdany ércekben aranyat is hord 

 és érette miveltetik. 



A nemes ércek sokkal nagyobb mennyisége a zöld- 

 kőporfyr igen elterjedt kőzetében van. Szathmár vármegye 

 hegysége, nielly Miszbányátül Felső- bánya és IVagy-bá- 

 nyátűl Kapnikon át Oláhlapos-bánya felé fut zöldkőporfyr; 

 szinte azt mondhatni Krassó vármegye halomsorárul, melly 

 Dognácska s Oravica arany és ezüst bányái rul ismeretes, 

 és egészen Moldava felé kiterjed. De legnagyobb kiterje- 

 désben látható e kőnem azon hegycsoportban , melly a sel- 

 meci bányák miatt kapott hírre. Ezen város környékei , 

 valamint Béla-bánya tájéka, a kozelniki völgy egy része, 

 a vichnyei s szklenoi völgyek, Hodrics, sz. Antal, Steín- 

 bach , Korpona és Bakabánya vidéke, azután a Börsöny 

 körötti hegycsoport az Ipolynál , Körmöcbánya tája , a 



